				|

		52012DC0326

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2012 ter mnenje Sveta o slovaškem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0326 final */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
zvezi z nacionalnim reformnim programom
Slovaške za leto 2012
 ter mnenje Sveta o slovaškem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)(1)   Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog
Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in
rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih
politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih
je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in
konkurenčnost.
(2)(2)   Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v
zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije
(2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic[4],
ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)(3)   Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v
zvezi s slovaškim nacionalnim reformnim programom za leto 2011 in dal
mnenje o dopolnitvi slovaškega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.
(4)(4)   Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni
pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega
in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji
Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU)
št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Slovaške ni
opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(5)(5)   Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne
naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in
ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane,
rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih
pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter posodobitvi javne uprave.
(6)(6)   Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države
članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo
svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma
konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.
(7)(7)   Slovaška je 30. aprila 2012 predložila program
stabilnosti za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne
povezave.
(8)(8)   Na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2012 v skladu
z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski
scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten.
Na splošno je skladen z spomladansko napovedjo Komisije iz leta 2012,
čeprav slednja predpostavlja nekoliko višjo rast realnega BDP v letu 2012.
Izrecni namen proračunske strategije iz programa je zagotovitev
dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Vmesna koraka k temu sta dosledno
izvrševanje proračuna za leto 2012 in zmanjšanje nominalnega primanjkljaja
pod 3 % BDP v letu 2013, kar je rok za odpravo čezmernega
primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Vendar se lahko zgodi, da cilj za
nominalni primanjkljaj v letu 2013 ne bo dosežen v skladu z načrti.        V
programu je bil spremenjen srednjeročni proračunski cilj, in sicer iz
skoraj uravnoteženega proračuna v strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP,
ki po predvidevanjih ne bo dosežen v programskem obdobju. Novi
srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za
stabilnost in rast. Glede na (ponovno izračunani) strukturni
proračunski saldo[6]
znaša povprečni letni fiskalni napor za obdobje 2010–2013 do 1,3 %
BDP, kar znatno presega zahtevano stopnjo, ki jo je priporočil Svet, pri
čemer je preostali fiskalni napor nekoliko nakopičen v letu 2013.
Doseganje cilja za leto 2013 je negotovo, saj so lahko predlagani ukrepi na
strani prihodkov neuspešni; hkratno izvajanje vseh manj obsežnih ukrepov je
lahko kot težavno, Slovaška pa je v preteklosti svoje cilje glede primanjkljaja
že večkrat naknadno popravila navzgor. Poleg tega se lahko druge splošne
omejitve porabe izkažejo za nevzdržne na srednji rok. V letih 2014 in 2015 je
znašal povprečni fiskalni napor 0,3 % BDP letno, kar je manj od
zahtevane 0,5-odstotne prilagoditve za države, ki še niso dosegle
srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar naj bi bila v skladu s
programom stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju
diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za
odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v zadnjih letih programa. Javni dolg naj
bi bil še naprej precej pod 60 % BDP. Kljub temu, da je Slovaška sprejela
zakonodajo o ustanovitvi fiskalnega sveta, ta do zdaj še ni bil ustanovljen,
prav tako pa niso bila sprejeta zakonodaja o zgornjih mejah odhodkov.
(9)(9)   Zaradi vse manjših možnosti za nadaljnjo konsolidacijo na podlagi
odhodkov ter ob potrebi po tem, da se konvergenca podpre z odhodki na
ključnih področjih, kot so izobraževanje, inovacije in prometna
infrastruktura, se lahko oblikujejo ukrepi, usmerjeni v razširitev davčne
osnove, omejevanje izogibanja plačevanju davkov in izboljšanje izpolnjevanja
davčnih obveznosti, ne da bi to negativno vplivalo na obete glede
kratkoročne rasti. Odprava ene največjih vrzeli v sistemu DDV v EU bi
lahko ustvarila precejšnje dodatne prihodke. Mogoče je tudi povečati
davčne prihodke, ki najmanj negativno vplivajo na rast, vključno z
obdavčitvijo nepremičnin in okoljsko obdavčitvijo.
Učinkovita obdavčitev prihodkov iz dela se razlikuje glede na
različne vrste zaposlitve. To spodbuja premik k bolj prožnim ureditvam
dela z negativnimi kratko- in dolgoročnimi učinki na javne finance.
(10)(10)           Slovaška je le delno obravnavala dolgoročno
vzdržnost svojih javnih financ, ker ni izvedla predvidenih sprememb dokladnega
stebra svojega pokojninskega sistema. Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje
ekonomske upravičenosti popolnoma naložbenega pokojninskega stebra. Vendar
nestabilno zakonodajno okolje s pogostimi velikimi spremembami v preteklosti
ustvarja nezanemarljive stroške prilagoditve in vnaša negotovost glede
popolnoma naložbenega pokojninskega stebra.
(11)(11)           Slovaška ni sprejela nobenega pomembnejšega ukrepa za
obravnavo brezposelnosti. Še vedno mora izboljšati učinkovitost aktivnih
politik trga dela in zmogljivosti državnih zavodov za zaposlovanje. Obstaja
tudi potreba po ukrepih za povečanje udeležbe starejših delavcev in žensk
na trgu dela, zlasti z zagotavljanjem otroškega varstva. Davčna
obremenitev, vključno z vsemi obveznimi plačili, ostaja razmeroma
visoka za delavce z nizkimi prihodki, poleg tega del iskalcev zaposlitve nima
zadostnih spodbud, da bi se odpovedali socialni pomoči in sprejeli slabo
plačano delo.
(12)(12)           Slovaška je sprejela le omejene ukrepe za izboljšanje
slabe kakovosti sistema izobraževanja in usposabljanja. Za odpravo visoke
brezposelnosti mladih na Slovaškem mora država v skladu z izsledki skupne
akcijske skupine Slovaške in Komisije sprejeti akcijski načrt za mlade in
ga takoj začeti izvajati, vključno z reformo poklicnega izobraževanja
in usposabljanja ter z reformo visokošolskega izobraževanja. Sprejeta je bila
posodobljena strategija o vseživljenjskem učenju. Vendar ni bila uvedena
nobena posebna spodbuda za zagotovitev višjih stopenj aktivnosti.
(13)(13)           Marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, so
večinoma izključene iz trga dela in standardnega izobraževalnega
sistema in predstavljajo precejšen neizkoriščen delovni potencial v
slovaškem gospodarstvu. Za odpravo te težave mora Slovaška pospešiti
prizadevanja za boljše rezultate izobraževanja marginaliziranih skupin in
okrepiti svoje politike za ponovno vključevanje odraslih.
(14)(14)            Slovaška je
precej izboljšala preglednost predpisov za javno naročanje in sodstva,
čeprav sodni postopki ostajajo dolgi in dragi. Splošna kakovost in
zmogljivost javnih institucij pa ostajata šibki. Javna uprava nima strateškega
pristopa, se sooča s težavami zaradi pogostega menjavanja zaposlenih in
njihove nezadostne usposobljenosti, kar ovira politični razvoj ter
izvajanje in opravljanje javnih storitev.
(15)(15)           Slovaška je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne
zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na
spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje
vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je
ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala
pri priporočilih.
(16)(16)           V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno
analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni
EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le
pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na
Slovaškem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila,
pripravljena med evropskim semestrom, so izražena v priporočilih v
točkah od (1) do (7) v nadaljevanju.
(17)(17)           Svet je ob upoštevanju te ocene preučil slovaški
program stabilnosti, njegovo mnenje[7]
pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju –
PRIPOROČA, naj Slovaška v obdobju
2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.           Sprejme naj dodatne ukrepe v
letu 2012 in natančno določi potrebne ukrepe v letu 2013, da se
vzdržno odpravi čezmerni primanjkljaj in zagotovi strukturni fiskalni
napor, kot je določen v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi
s čezmernim primanjkljajem. Izvede naj ciljno naravnana zmanjševanja
porabe ter obenem ohrani odhodke s spodbujevalnim učinkom na rast, pri tem
pa poveča prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti javne porabe.
Nato naj zagotovi ustrezni strukturni fiskalni napor, da se lahko dovolj
približa uresničitvi srednjeročnega cilja, med drugim z dosego
referenčne vrednosti za odhodke. Pospeši naj vzpostavitev fiskalnega sveta
in sprejme pravila o zgornjih mejah za odhodke.
2.           Izboljša naj izpolnjevanje davčnih
obveznosti, zlasti učinkovitost pobiranja DDV; zmanjša naj razlike v
obdavčitvi dela med različnimi vrstami zaposlitve, tudi z omejevanjem
davčnih olajšav; poveže naj obdavčitev nepremičnin s tržno
vrednostjo nepremičnine in pogosteje uporabi okoljsko obdavčitev.
3.           Nadalje naj prilagodi
dokladni pokojninski steber, zlasti s spreminjanjem indeksacijskega mehanizma,
uvedbo neposredne povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in
pričakovano življenjsko dobo ter uvedbo trajnostnega faktorja v formulo za
izračun pokojnine, ki odraža demografske spremembe. Zagotovi naj
stabilnosti in ekonomsko upravičenost popolnoma naložbenega stebra.
4.           Izboljša naj upravno
zmogljivost državnih zavodov za zaposlovanje, da se izboljšajo ciljna
usmerjenost, oblikovanje in vrednotenje aktivnih politik trga dela, da se
zagotovijo bolj posameznikom prilagojene zaposlitvene storitve za mlade,
dolgotrajno brezposelne, starejše delavce in ženske. Zagotovi naj zmogljivosti
za otroško varstvo. Zmanjša naj davčno obremenitev za slabo plačane
delavce in prilagodi sistem nadomestil za brezposelnost.
5.           Sprejme in izvede naj
akcijski načrt za mlade, zlasti v zvezi s kakovostjo izobraževanja in
poklicnega usposabljanja ter njune povezave s potrebami trga dela, tudi prek
uvedbe sheme pripravništva. Izboljša naj kakovost visokošolskega izobraževanja
z okrepitvijo zagotavljanja kakovosti in usmerjenosti k rezultatom.
6.           Sprejme naj dejavne ukrepe za
izboljšanje dostopnosti in kakovosti šolskega in predšolskega izobraževanja
ranljivih skupin, vključno z Romi. Poskrbi naj za ponovno
vključevanje odraslih na trg dela z ukrepi vključevanja in ciljno
usmerjenimi zavodi za zaposlovanje, izobraževanjem za prekvalifikacijo in
kratkoročnim poklicnim usposabljanjem.
7.           Okrepi naj kakovost javnih
storitev, vključno z izboljšanjem upravljanja človeških virov.
Dodatno naj skrajša trajanje sodnih postopkov in okrepi vlogo urada za javna
naročila kot neodvisnega organa.
V Bruslju,
                                                                       For
the Council
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[4]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in
začasnih ukrepov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi
podatkov iz programa in z uporabo skupno dogovorjene metodologije.
[7]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


				|

		52011SC0825

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Romunije za leto 2011
ter mnenje Sveta
o dopolnjenem konvergenčnem programu Romunije za obdobje 2011–2014
SVET EVROPSKE UNIJE JE –80
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(3) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Svet je 6. maja 2009 sprejel Sklep
(2009/459/ES), s katerim je v skladu z določbami člena 143 Pogodbe
Romuniji zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno
obdobje. Priloženi memorandum o soglasju, podpisan 23. junija 2009,
ter poznejša dopolnila določajo ekonomskopolitične pogoje, na podlagi
katerih se izplača finančna pomoč. Sklep Sveta je bil spremenjen
16. marca 2010 s Sklepom št. 2010/183. Potem ko je Romunija
uspešno izvedla program in delno prilagodila tekoči račun zaradi
obstoječih strukturnih pomanjkljivosti na romunskem proizvodnem trgu in
trgu dela, zaradi česar je država občutljiva na mednarodne cenovne
šoke, je Svet 12. maja 2011 sprejel Sklep (2011/288/EU), s katerim je
v skladu s členom 143 Pogodbe Romuniji zagotovil srednjeročno
finančno pomoč za triletno obdobje. Priloženi memorandum o soglasju bo
podpisan [junija 2011].
(2)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna
mesta in rast, imenovano Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna
področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se za spodbudi potencial
Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(3)
Svet je 13. julija 2010 sprejel
priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in
Unije (2010–2014) in 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
zaposlovalne politike držav članic[3], ki
skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj
integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih in zaposlovalnih
politikah.
(4)
Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni
pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja
v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja
politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.
(5)
Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil
prednostne naloge fiskalne konsolidacije in strukturnih reform (v skladu s
sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega
pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je, da je najpomembneje
ponovno vzpostaviti trdne javne finance in fiskalno vzdržnost, zmanjšati
brezposelnost z reformami na trgu dela ter si poglobljeno prizadevati za
povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge
pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v programe stabilnosti
oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.
(6)
Evropski svet je 25. marca 2011 države
članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, tudi pozval, naj
pravočasno predložijo zaveze, da jih bodo lahko vključile v programe
stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(7)
Romunija je 2. maja 2011 predložila
dopolnitev konvergenčnega programa iz leta 2011 za obdobje 2011–2014 in
nacionalni reformni program za leto 2011. Oba programa sta bila ocenjena
istočasno.
(8)
Med letoma 2002 in 2008 je romunsko gospodarstvo
zabeležilo močno rast v višini 6,3 % realnega BDP, kar je več od
potencialne rasti. Gospodarsko rast je na začetku vodilo domače
povpraševanje, saj je hitra rast posojil in plač spodbudila zasebno potrošnjo
in vlaganja. Temu razcvetu je botroval tudi pritok tujega kapitala, ki je
povzročil pregrevanje in nevzdržnost v zunanji trgovini in proračunu.
Primanjkljaj tekočega računa je leta 2007 s 13,6 % BDP dosegel
najvišjo vrednost, leta 2008 pa se je le nebistveno zmanjšal na 11,4 %
BDP. Veliko zunanje zadolževanje je spodbujala prociklična fiskalna
politika, nominalni primanjkljaj se je tako zaradi pogostih odstopanj od
proračuna, zlasti pri tekočih izdatkih, povečal z 1,2 % BDP
leta 2005 na 5,7 % BDP leta 2008. Finančna kriza in posledično
svetovno gospodarsko nazadovanje je zmanjšalo pripravljenost vlagateljev do
naložb, kar je znatno zmanjšalo pritok kapitala v Romunijo. Udeležba na trgu
dela se kljub ugodnim gospodarskim pogojem ni povečala. Brezposelnost je v
času razcveta ostalo skorajda nespremenjena. Zaposlenost je nato do leta
2010 padla na 63,3 %, brezposelnost pa je zaradi gospodarskega upada
narasla s 5,8 % leta 2008 na 7,3 % leta 2010. Brezposelnost je
izredno visoka med Romi. Glede na navedeno in zaradi nujnih finančnih
potreb so romunski organi maja 2009 zaprosili za mednarodno finančno
podporo in finančno podporo EU.
(9)
Po uspešni izvedbi prilagoditvenega programa EU-IMF
ter za utrditev pozitivnih dosežkov je bil z romunskimi organi pripravljen
preventivni program EU-IMF za obdobje 2011–2013. Novi program nadaljuje s
fiskalno konsolidacijo, reformo fiskalnega upravljanja in ohranjanjem
finančne stabilnosti, ki so se začele izvajati s programom za obdobje
2009–2011. Poleg tega je močno usmerjen v strukturne reforme na
proizvodnem trgu (v energetskem in prometnem sektorju) in trgu dela, ki so
potrebne za sprostitev romunskega potenciala rasti, ustvarjanje novih delovnih
mest in večje črpanje sredstev iz skladov EU. Romunija je na dobri
poti, da doseže cilj v zvezi s primanjkljajem, ki za leto 2011 znaša 4,4 %
BDP (pod 5 % BDP na podlagi ESR). To bi tudi zagotovilo ustrezno podlago
za doseganje cilja v zvezi s primanjkljajem za leto 2012, tj.
3 % BDP, čeprav so v skladu z napovedjo služb Komisije iz
pomladi 2011 potrebni nadaljnji ukrepi. Organi so sprejeli ukrepe za doseganje
ciljev strukturne reforme novega programa in ohranjanje finančne
stabilnosti.
(10)
Na podlagi ocene dopolnitve konvergenčnega
programa v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so
makroekonomske predpostavke, na katerem temeljijo napovedi v programu,
verjetne. Cilj konvergenčnega programa je odpraviti čezmerni
primanjkljaj v roku, ki ga je Svet določil v priporočilu z dne 16. februarja 2010,
tj. do leta 2012. Program si z načrtovano konsolidacijo, ki temelji
predvsem na prilagoditvi odhodkov, prizadeva za doseganje nominalnega
primanjkljaja 2,6 % BDP leta 2013 in 2,1 % BDP leta 2014. Glede na ponovne izračune Komisije za
strukturni saldo srednjeročni cilj ne bo dosežen v programskem obdobju. Konsolidacijska strategija se zdi za strukturne
izboljšave v letih 2011 in 2012 osredotočena na začetek. Nasprotno pa
za leti 2013 in 2014 ni predvidene izboljšave strukturnega salda. Predvideno
gibanje primanjkljaja je primerno za leti 2011 in 2012, vendar ne tudi za leti
2013 in 2014. Glavna tveganja za doseganje proračunskih ciljev so v
izvajanju, zaostalih plačilih podjetij v državni lasti, ki predstavljajo
velik delež pogojnih obveznosti v proračunu, ter pridržku Komisije
(Eurostat) glede s postopkom priglasitve čezmernega primanjkljaja[4].
(11)
Romunija se je zavezala v okviru pakta „euro plus“[5], nacionalnem reformnem programu in
konvergenčnem programu, ki so bili predloženi 2. maja 2011.
Večina zavez je bilo uresničenih ali se uresničujejo kot del
srednjeročnega programa finančne pomoči in so na splošno
primerni za uresničevanje izzivov v okviru pakta.
(12)
Komisija je ocenila konvergenčni program in
nacionalni reformni program, vključno z zavezami v okviru pakta za euro
plus[6]. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena
za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi
njihovo usklajenost s pravili in navodili EU, in sicer glede na potrebo po
okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem
prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah.
(13)
Svet je glede na to oceno, pri čemer je
upošteval tudi Priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe
o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010, proučil
dopolnitev konvergenčnega programa Romunije za leto 2011, njegovo mnenje[7] pa je izraženo v priporočilu v
nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011
je Svet proučil nacionalni program reform Romunije.
PRIPOROČA, da Romunija:
Izvaja ukrepe iz Sklepa Sveta
št. 2009/459/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta
št. 2010/183/EU, in ukrepe iz Sklepa Sveta št. 2011/288/EU, ki so
bili podrobneje določeni v memorandumu o soglasju z dne
23. junija 2009 in poznejših dopolnilih ter v memorandumu o soglasju
z dne [junija 2011] in poznejših
dopolnilih.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL C …, str. .
[3]               Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta
2011/308/EU z dne 19. maja 2011.
[4]               Eurostat je izrazil pridržek glede kakovosti romunskih
podatkov v okviru EDP, zaradi: (i) negotovosti glede vpliva nekaterih javnih
družb na javnofinančni primanjkljaj, (ii) poročanja kategorij na
podlagi ESA95 „ druge terjatve ali obveznosti“, (iii) narave in vpliva
nekaterih finančnih transakcij ter (iv) konsolidacije medvladnih tokov.
[5]               Več podrobnosti o zavezah v okviru pakta „euro
plus“ je na voljo v SEC(2011) 731.
[6]               Glej SEC(2011) 731.
[7]               Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav

text:
               3.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 289/23

      PRIPOROČILO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 28. septembra 2005
   za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav
   (2005/761/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2)(b)(ii) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z namenom utrditi in preoblikovati evropsko raziskovalno politiko je Komisija v svojem sporočilu z dne 18. januarja 2000 z naslovom „Pot do Evropskega raziskovalnega prostora“ navedla, da je treba oblikovati Evropski raziskovalni prostor kot osrednjo točko za prihodnje ukrepe Skupnosti na tem področju.

               (2)

               Evropski svet je na zasedanju v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000, ob potrditvi Evropskega raziskovalnega prostora, zastavil cilj Skupnosti, da do leta 2010 postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu.

               (3)

               Globalizacija gospodarstva zahteva večjo mobilnost raziskovalcev, kar je bilo priznano s šestim okvirnim programom Skupnosti na področju raziskav (4), s katerim so se dodatno odprli programi za raziskovalce iz tretjih držav.

               (4)

               Skupnost bo potrebovala 700 000 raziskovalcev, če želi izpolniti cilj z zasedanja Evropskega sveta v Barceloni dne 15. in 16. marca 2002, da investira 3 % BDP v raziskovanje. Ta cilj bi bilo treba doseči z vrsto tesno povezanih ukrepov, kot so povečanje privlačnosti poklicnih poti v znanosti med mladimi, spodbujanje sodelovanja žensk v znanstvenem raziskovanju, več priložnosti za izobraževanje in mobilnost v raziskovanju, izboljšanje poklicnega napredovanja za raziskovalce v Skupnosti in odpiranje Skupnosti državljanom tretjih držav, ki se jim lahko dovoli vstop in potovanje na skupnem območju za namene raziskovanja.

               (5)

               Da bi bile države članice konkurenčne in privlačne na mednarodni ravni, bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za olajšanje kratkoročnega vstopa in gibanja raziskovalcev znotraj Skupnosti.

               (6)

               Glede krajšega bivanja, bi se morale države članice obvezati, da raziskovalce iz tretjih držav, ki potrebujejo vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001 (5), obravnavajo kot osebe, ki delujejo v dobri veri, in nanje razširiti ugodnosti, predvidene v pravnem redu Skupnosti za namene postopkov izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje.

               (7)

               Sprejmejo naj se ukrepi za izmenjavo podatkov in najboljših praks z namenom izboljšanja postopkov izdaje vizumov za kratkoročno bivanje za raziskovalce.

               (8)

               To priporočilo spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (9)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila in zato to priporočilo nanjo ne vpliva. Glede na to, da je namen tega priporočila razvijanje schengenskega pravnega reda po določbah tretjega dela naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih, potem ko Evropski parlament in Svet sprejmeta to priporočilo, odloči, ali ga bo izvajala v svoji nacionalni zakonodaji.

               (10)

               To priporočilo pomeni razvijanje določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje, v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri nekaterih določbah schengenskega pravnega reda (6), kar ima torej za posledico, da Združeno kraljestvo pri sprejetju tega priporočila ne sodeluje in zato to priporočilo nanj nima vpliva.

               (11)

               To priporočilo pomeni razvijanje določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje, v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri nekaterih določbah schengenskega pravnega reda (7), kar ima torej za posledico, da Irska pri sprejetju tega priporočila ne sodeluje in zato to priporočilo nanjo nima vpliva.

               (12)

               Glede Islandije in Norveške to priporočilo pomeni razvijanje določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško, o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvijanju schengenskega pravnega reda (8), ki sodi na področje člena 1, točka B Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo sporazuma (9).

               (13)

               Glede Švice to priporočilo pomeni razvijanje določb schengenskega pravnega reda, v smislu Sporazuma podpisanega s strani Evropske unije, Evropske skupnosti in Švicarske konfederacije o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodi na področje člena 1 točka B Sklepa 1999/437/ES v povezavi z členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/849/ES (10) in Sklepom Sveta 2004/860/ES (11) o podpisu tega Sporazuma v imenu Evropske skupnosti, in o začasni uporabi nekaterih njegovih določb.

               (14)

               To priporočilo je akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

               (15)

               Namen tega priporočila je tudi zagotoviti prilagodljive rešitve za raziskovalce, ki želijo vzdrževati poklicne stike z ustanovami v državah svojega izvora (npr. preživeti do največ tri mesece na semester v krovni evropski raziskovalni ustanovi gostiteljici na skupnem območju, preostali čas pa še naprej delati v matični raziskovalni ustanovi) –

         PRIPOROČATA DRŽAVAM ČLANICAM, NAJ:

               1.

               olajšajo izdajanje vizumov z uvedbo pospešenega obravnavanja prošenj za izdajo vizuma raziskovalcem iz tretjih držav, ki potrebujejo vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001;

               2.

               spodbujajo mednarodno mobilnost raziskovalcev iz tretjih držav, ki morajo redno potovati znotraj Evropske unije, tako da jim izdajo vizume za večkratni vstop. Pri določanju roka veljavnosti vizumov naj države članice upoštevajo trajanje raziskovalnih programov, v katerih sodelujejo raziskovalci;

               3.

               se obvežejo k olajšanju sprejetja usklajenega pristopa do ustreznih dokazil, ki jih morajo raziskovalci priložiti prošnji za izdajo vizuma. O tem naj se posvetujejo s pooblaščenimi raziskovalnimi ustanovami;

               4.

               spodbujajo, v skladu s pravili pravnega reda Skupnosti, izdajanje vizumov raziskovalcem brez upravnih taks;

               5.

               pri lokalnem konzularnem sodelovanju upoštevajo cilj olajšanja izdajanja vizumov za raziskovalce iz tretjih držav z namenom spodbujanja izmenjave najboljših praks;

               6.

               se obvežejo, da do 28. septembra 2006 Komisiji posredujejo podatke o najboljših praksah za olajšanje izdajanja enotnih vizumov za raziskovalce, da bi se omogočilo ovrednotenje doseženega napredka. Glede na to, ali bo sprejeta direktiva o posebnem postopku sprejema državljanov tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (12) in glede na rezultate ocene, naj se preuči možnost vključitve določb tega priporočila v ustrezen pravno zavezujoč akt.

      V Strasbourgu, 28. septembra 2005

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednik

         D. ALEXANDER

      (1)  UL C 120, 20.5.2005, str. 60.

      (2)  UL C 71, 22.3.2005, str. 6.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 18. julija 2005.

      (4)  Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002-2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1). Sklep, kakor je bil spremenjen z Odločbo št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3).

      (6)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (7)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (8)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

      (9)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (10)  UL L 368, 15.12.2004, str. 26.

      (11)  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

      (12)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Komisije z dne 28. junija 2016 o spremljanju prisotnosti niklja v krmi (Besedilo velja za EGP)

text:
               29.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 235/1

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 28. junija 2016
   o spremljanju prisotnosti niklja v krmi
   (Besedilo velja za EGP)
   (2016/C 235/01)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Nikelj (Ni) je lahko prisoten v krmi tako iz naravnih kot iz antropogenih virov. Poleg tega nekatera posamična krmila vsebujejo kovinski nikelj, saj se uporablja kot katalizator pri njihovi proizvodnji.

               (2)

               Odbor Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za onesnaževala v prehranski verigi (odbor CONTAM) je pripravil znanstveno mnenje o tveganjih za zdravje živali, javno zdravje in okolje zaradi prisotnosti niklja v krmi (1).

               (3)

               Odbor CONTAM je ugotovil, da je kakršen koli negativen učinek niklja na govedo, prašiče, kunce, race, ribe, pse, piščance, konje, ovce, koze in mačke prek krme malo verjeten. V zvezi z oceno tveganja za zdravje ljudi zaradi prisotnosti niklja v živilih živalskega izvora je odbor CONTAM ugotovil, da je lahko tveganje v splošni populaciji ob trenutnih ravneh kronične izpostavljenosti niklju prek samo živil živalskega izvora zaskrbljujoče le za mlado populacijo. Glede akutne prehranske izpostavljenosti je odbor CONTAM ugotovil, da so tudi posamezniki, preobčutljivi na nikelj, lahko izpostavljeni tveganju za ekcematozne kožne reakcije zaradi uživanja živil živalskega izvora. Zato se ne bi smelo podcenjevati prispevka živil živalskega izvora k prehranski izpostavljenosti ljudi niklju, zlasti pri starostnih razredih z visoko prehransko izpostavljenostjo niklju. Vendar na podlagi razpoložljivih podatkov ni bilo mogoče določiti stopnje prenosa iz krme v živila živalskega izvora.

               (4)

               Ugotovljeno je bilo, da so podatki o prisotnosti niklja v krmi, ki jih je Agencija uporabila pri svojem znanstvenem mnenju, izvirali predvsem iz ene države članice in zato niso nujno reprezentativni za prisotnost niklja v krmi v EU.

               (5)

               Zato je pred razmislekom o morebitni določitvi mejnih vrednosti niklja v krmi ali kakršnih koli drugih ukrepov za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varstva zdravja živali in ljudi primerno spremljati prisotnost niklja v krmi po vsej EU –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice bi morale skupaj z aktivnim sodelovanjem nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo spremljati prisotnost niklja v krmi.

               2.

               Za zagotovitev reprezentativnosti vzorcev iz vzorčenega lota bi morale države članice upoštevati postopek vzorčenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (2).

               3.

               Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati analiz redno in najpozneje do 31. oktobra 2017 predložijo agenciji EFSA v obliki za predložitev podatkov v skladu z njenimi navodili o standardnemu opisu vzorca (Standard Sample Description –SSD) za živila in krmo (3) ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA glede poročanja.

      V Bruslju, 28. junija 2016

            Za Komisijo

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM agencije EFSA, 2015. Znanstveno mnenje o tveganjih za zdravje živali, javno zdravje in okolje zaradi prisotnosti niklja v krmi. EFSA Journal 2015;13(4):4074, 76 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


Pomembno pravno obvestilo

|

52007PC0218

Priporočilo za sklep Sveta o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije  /* KOM/2007/0218 končno - CNS 2007/0072 */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 25.4.2007COM(2007) 218 konč.2007/0072 (CNS)Priporočilo zaSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMAkt o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005[1] je uvedel poenostavljeni sistem za pristop Bolgarije in Romunije h konvencijam (in protokolom), ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU) ali člena 293 ES. Pogajanja in sklepanje, kot v preteklosti, posebnih pridružitvenih protokolov k tem konvencijam (ki bi zahtevali ratifikacijo 27 držav) niso več potrebni: člen 3(3) Akta določa preprosto, da Bolgarija in Romunija pristopita h tem konvencijam in protokolom na podlagi Akta o pristopu.Člen 3(3) in (4) Akta o pristopu določa, da Svet v ta namen sprejme sklep, s katerim določi datum začetka veljavnosti teh konvencij za Bolgarijo in Romunijo ter sprejme vse potrebne prilagoditve h tem konvencijam, ki se zahtevajo zaradi pristopa teh dveh novih držav članic (ki v vsakem primeru vključujejo sprejetje konvencij v bolgarskem in romunskem jeziku, da so lahko te različice „enako verodostojne“). Svet sprejme sklep na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.Priloga I k Aktu o pristopu vsebuje seznam sedmih konvencij in zadevnih protokolov na področju pravosodja in notranjih zadev.Seznam vključuje Konvencijo z dne 26. maja 1997, sestavljeno na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije.Namen priporočila Komisije za sklep Sveta je prilagoditev navedene konvencije zaradi pristopa Bolgarije in Romunije v skladu s členom 3(4) Akta o pristopu.2007/0072 (CNS)Priporočilo zaSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unijeSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije,ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu“) in zlasti člena 3(4) Akta,ob upoštevanju priporočila Komisije[2],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],ob upoštevanju naslednjega:1.  Konvencija o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Konvencija proti korupciji uradnikov“) je bila podpisana 26. maja 1997 in je začela veljati 28. septembra 2005.2.  Po pristopu k Evropski uniji so Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovenija in Slovaška deponirale svoje listine o pristopu h Konvenciji proti korupciji uradnikov.3.  Člen 3(3) Akta o pristopu določa, da Bolgarija in Romunija pristopita h konvencijam in protokolom, sklenjenim med državami članicami, naštetim v Prilogi I k Aktu o pristopu, ki med drugim zajema Konvencijo o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije. Za Bolgarijo in Romunijo začnejo veljati na dan, ki ga določi Svet.4.  V skladu s členom 3(4) Akta o pristopu sprejme Svet vse prilagoditve navedenih konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa –SKLENIL:Člen 1Konvencija proti korupciji uradnikov začne veljati za Bolgarijo in Romunijo prvi dan prvega meseca po datumu sprejetja tega sklepa.Člen 2Besedili Konvencije proti korupciji uradnikov, sestavljeni v bolgarskem in romunskem jeziku in priloženi k temu sklepu, sta verodostojni pod enakimi pogoji kot druga besedila Konvencije proti korupciji uradnikov.Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .V Bruslju, […]Za SvetPredsednikPRILOGA Besedilo Konvencije z dne 26. maja 1997, sestavljene na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, v bolgarskem in romunskem jeziku.[1] UL L 157, 2005, str. 203.[2] UL C […], […], str. […].[3] UL C […], […], str. […].


Avis juridique important

|

52004SC0836

Priporočilo za priporočilo Sveta Slovaški z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj  /* SEK/2004/0836 končno */

Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA SLOVAŠKI z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj(predlozeno s strani Komisije)OBRAZLOITVENI MEMORANDUM7. aprila 2004 je Komisija objavila svoje pomladanske napovedi za leto 2004 [1]. Po teh napovedih, v katerih so bili upostevani podatki, ki jih je sporočila Slovaska marca 2004, se je javnofinančni primanjkljaj v Slovaski zmanjsal s 5,7% BDP v letu 2002 na 3,6% BDP v letu 2003, pri tem pa je presegel referenčno vrednost 3% BDP, ki jo določa Pogodba.[1]  Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 je na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na podlagi tega dokaza prima facie je Komisija 12. maja 2004 uvedla postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovasko, in sicer s sprejetjem poročila, ki ga predvideva člen 104(3) Pogodbe [2]. 14. maja 2004 je Komisija prejela konvergenčni program Slovaske, ki je potrdil primanjkljaj v visini 3,6% BDP za leto 2003.[2]  Celotno besedilo tega poročila je na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) st. 1467/97 "o pospesitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem", ki je del Pakta o stabilnosti in rasti [3]. Drzave, ki so vstopile v EU 1. maja 2004 so drzave članice, za katere velja izjema; morajo se izgogniti čezmernemu primanjkljaju, ni pa jim mogoče naloziti sankcij v skladu s členom 104 (9) and (11).[3]  UL L 209, 2.8.1997.Poročilo Komisije iz člena 104(3) Pogodbe je zaključilo, da za slovaski primanjkljaj v letu 2003, ki je presegel referenčno vrednost 3% BDP, ni kriv kak nenavaden dogodek zunaj nadzora slovaskih oblasti, niti ni posledica hudega gospodarskega nazadovanja v smislu Pakta o stabilnosti in rasti, saj je realna rast BDP v letu 2003 znasala 4,2%. Kar zadeva leto 2004, je poročilo zaključilo, da se bo javnofinančni primanjkljaj verjetno povečal in se naprej presegal 3% BDP. Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 zlasti omenja javnofinančni primanjkljaj v visini 4,1% BDP v letu 2004, kar je blizu vrednosti 4,0% BDP, ki so jo v konvergenčnem programu predvidele slovaske oblasti.Na podlagi pomladanskih napovedi Komisije za leto 2004 je poročilo Komisije tudi zaključilo, da bo razmerje med javnim dolgom in BDP, ki je leta 2003 doseglo 42,8% BDP, leta 2004 ostalo pod referenčno vrednostjo 60%, določeno s Pogodbo. Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 zlasti predvideva, da bo leta 2004 delez dolga znasal 45,1% BDP, kar je enako vrednosti 45,1% BDP, ki so jo v konvergenčnem programu predvidele slovaske oblasti.Člen 104(4) Pogodbe navaja, "da mora Odbor iz člena 114 (t.j. Ekonomsko-finančni odbor) pripraviti mnenje o poročilu Komisije". Odbor je svoje mnenje podal 24. maja 2004 in v njem pritrdil oceni Komisije iz njenega poročila. Odbor je zaključil, da proračunsko stanje v Slovaski kaze na obstoj čezmernega primanjkljaja zlasti po prvem od dveh meril, ki ju za ugotavljanje takega primanjkljaja predvideva člen 104(2). Ocena, temelječa zgolj na merilih, se ni spremenila niti ob upostevanju drugih pomembnih dejavnikov, zlasti srednjeročnih proračunskih sredstev in deleza javnih investicij. Odbor je tudi izrazil pričakovanje, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 se naprej znatno presegal referenčno vrednost, določeno s Pogodbo, in da bo bruto javni dolg v letu 2004 ostal pod referenčno vrednostjo 60% BDP, določeno s Pogodbo.Po preučitvi upostevanih pomembnih dejavnikov v svojem poročilu in ob upostevanju mnenja Odbora je Komisija mnenja, da v Slovaski obstaja čezmeren primanjkljaj. Komisija je to mnenje, ki ga je sprejela 24. junija 2004, naslovila na Svet v skladu s členom 104(5) Pogodbe. Komisija je Svetu priporočila, naj v skladu s členom 104(6) odloči temu primerno. Poleg tega Komisija izdaja Svetu priporočilo, naj v skladu s členom 104(7) Pogodbe naslovi na Slovasko priporočilo Sveta z namenom, da se čezmerni primanjkljaj odpravi. Spremljanje izvajanja ukrepov, ki jih bo sprejela Slovaska, bo morda od Sveta zahtevalo, da pripravi se druga priporočila v skladu s členom 104(7), glede na to, da se člen 104(9) ne uporablja za drzave članice, za katere velja izjema.Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA SLOVAŠKI z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljajSVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(7) Pogodbe;ob upostevanju priporočila Komisije;ob upostevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo drzave članice izogniti čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju;(2) Temeljni cilj Pakta o stabilnosti in rasti so zdrave javne finance kot sredstvo za utrjevanje stabilnosti cen in za močno trajnostno rast, ki spodbuja ustvarjanje novih delovnih mest;(3) Svet je [5. julija] 2004 v skladu s členom 104(6) odločil, da v Slovaski obstaja čezmeren primanjkljaj;(4) Ko Svet odloči o obstoju čezmernega primanjkljaja v Slovaski, mora v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) st. 1467/97 istočasno pripraviti priporočila za zadevno drzavo članico z namenom, da se navedeno stanje odpravi v danem časovnem roku;(5) V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) st. 1467/97 mora to priporočilo podrobno določiti, da mora zadevna drzava članica sprejeti učinkovite ukrepe najpozneje v stirih mesecih in da se mora čezmerni primanjkljaj zmanjsati v letu dni po ugotovitvi primanjkljaja, razen v primeru posebnih okolisčin. Taksne posebne okolisčine v Slovaski obstajajo, in sicer zaradi potekajočih strukturnih sprememb v gospodarstvu;(6) Obstoj posebnih okolisčin daje Svetu pooblastilo, da dovoli zmanjsanje čezmernega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju. Konvergenčni program, ki ga je predlozila Slovaska maja 2004, njegova poznejsa dopolnila in mnenja Sveta o njih lahko veljajo za načrt prilagajanja, ki naj privede do zmanjsanja čezmernega primanjkljaja. Konvergenčni program iz maja 2004 načrtuje zmanjsanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, in sicer po naslednjih ciljnih letnih zgornjih mejah za javnofinančni primanjkljaj: 4,0% BDP v letu 2004, 3,9% BDP v letu 2005, 3,9% BDP v letu 2006 and 3,0% BDP v letu 2007. Načrt prilagajanja temelji na makroekonomskem scenariju, ki je po Mnenju Sveta o konvergenčnem programu z dne [5. julija] 2004 verodostojen;(7) Stalisče Sveta je, da bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljsanje proračunskega salda, hkrati pa se usmerjati v utrjevanje kakovosti javnih financ in gospodarske rasti -PRIPOROČA:- slovaskim oblastem, naj kar najhitreje odpravijo sedanji čezmeren primanjkljaj;- slovaskim oblastem, naj sprejmejo srednjeročne ukrepe, po katerih bo primanjkljaj verodostojno in trajnostno padel pod 3% BDP v letu 2007, in sicer v skladu z načrtom za znizanje primanjkljaja, kakor je opredeljen v Mnenju Sveta [z dne 5. julija 2004] o konvergenčnem programu, predlozenem maja 2004;- slovaskim oblastem, naj odločno izvajajo ukrepe, predvidene v konvergenčnem programu iz maja 2004, zlasti tiste, ki so povezani s predlagano nadaljno reformo zdravstvenega varstva in nadaljno racionalizacijo javnega sektorja;- slovaskim oblastem, naj se do 5. novembra 2004 učinkovito lotijo ukrepov, ki so predvideni za uresničitev ciljne zgornje meje za primanjkljaj v letu 2005.Poleg tega Svet vabi slovaske oblasti:- naj izkoristijo vsako priloznost za pospesitev davčnega prilagajanja, zlasti tako, da prihodke, ki presegajo načrtovane, namenijo znizanju primanjkljaja;- naj z uvedbo podrobno opredeljenih srednjeročnih zgornjih meja za odhodke, ki jih mora sprejeti parlament, okrepijo zavezujoči značaj triletnega proračunskega okvira.To priporočilo je naslovljeno na Slovasko republiko.V Bruslju, [5. julija] 2004.Za SvetPredsednik[...]


				|

		52013PC0653

			Priporočilo SKLEP SVETA o odobritvi podpisa, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.           OZADJE PREDLOGA
Komisija je 15. maja 2013 predložila dva
predloga sklepov Sveta v zvezi s pridružitvenim sporazumom med EU in Ukrajino.
Prvi se nanaša na podpis v imenu Evropske unije in začasno uporabo
Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami
na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (COM(2013)289). Drugi se nanaša na
sklenitev Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami
članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (COM(2013)290).
Ker je tudi Evropska skupnost za atomsko
energijo (v nadaljnjem besedilu: ESAE) pogodbenica Pridružitvenega sporazuma
med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter
Ukrajino na drugi strani, je Komisija v obrazložitvenem memorandumu napovedala,
da bo Svetu v odobritev predložila posebno priporočilo glede sklepa
Komisije o delih Sporazuma, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
Za podpis in sklenitev mednarodnih sporazumov
z ESAE veljajo drugačni postopki. Zlasti v skladu s členom 101
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo take sporazume
sklepa Komisija s soglasjem Sveta. Zato je treba sprejeti ločena sklepa za
podpis in sklenitev pridružitvenega sporazuma s strani EU in ESAE.
Komisija Svetu priporoča, da odobri
sklenitev sporazuma v imenu ESAE, v skladu z drugim odstavkom člena 101
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
Glede na izide pogajanj,
omenjenih v dokumentih COM(2013)289 in COM(2013)290, ter pod pogojem, da bodo
ukrajinski organi dokazali odločno ukrepanje in oprijemljiv napredek na
treh področjih, določenih v sklepih Sveta z dne 10. decembra 2012
o Ukrajini, Komisija predlaga, da Svet odloči, da bi bilo treba v imenu
Unije podpisati Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami
članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, ter imenuje
osebo(-e), ki bo(-do) pooblaščena(-e) za podpis v imenu Unije.
Po pridobitvi soglasja
Sveta in sprejetju ustreznega sklepa Komisije, bo Komisija lahko podpisala in
ratificirala Pridružitveni sporazum v imenu ESAE.
2.           REZULTATI IN PRAVNI ELEMENTI
PREDLOGA
Komisija priporoča, da Svet v skladu z
drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti
za atomsko energijo odobri sklenitev Pridružitvenega sporazuma med Evropsko
unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi
strani, v zvezi z zadevami, ki sodijo na področje delovanja ESAE.
Ker je bilo besedilo sporazuma Svetu že predloženo
ob predlogu Komisije z dne 15. maja 2013 ter da bi se postopek
poenostavil, besedilo sporazuma temu predlogu ni priloženo, nahaja pa se v
prilogi dokumenta COM(2013)289.
Pravna
podlaga Unije za sklenitev tega sporazuma je člen 217 v povezavi s
členom 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) PDEU.
Za
ESAE je pravna podlaga za ta sporazum člen 101 Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti za atomsko energijo.
Priloženi
predlog in sklep Komisije o sklenitvi skupaj tvorita pravni instrument za
sklenitev Pridružitvenega sporazuma v imenu ESAE.
Dejstvo, da je Komisija predložila svoj
predlog kot sporazum med Unijo in njenimi državami članicami ter Ukrajino,
je povezano z nastankom tega sporazuma na podlagi pravil iz Pogodbe pred
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe.
V skladu s členom 102 Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo sporazum za ESAE ne more
začeti veljati, dokler države članice Komisije ne obvestijo, da se
sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom lahko začne uporabljati.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o odobritvi podpisa, v imenu Evropske
skupnosti za atomsko energijo, Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in
njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101
Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Svet
je 22. januarja 2007 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z
Ukrajino za sklenitev novega sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino, ki bo
nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju.
(2)       Ob
upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med
pogodbenicama ter ob upoštevanju njune želje, da medsebojne odnose okrepita in
razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o
pridružitvenem sporazumu s parafiranjem Sporazuma leta 2012 uspešno
zaključena.
(3)       Komisija
je 15. maja 2013 predlagala Svetu, da se Sporazum v imenu Unije podpiše in
začasno uporablja v skladu s členom 486 Sporazuma do njegove
poznejše sklenitve in odobritve priložene izjave ali priloženih izjav.
(4)       Podpis
in sklenitev Sporazuma sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki
sodijo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
(5)       V
zvezi z zadevami s področja uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo bi bilo zato treba Sporazum skleniti tudi v imenu
Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(6)       V skladu s členom 102
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo Sporazum za
Evropsko skupnost za atomsko energijo ne more začeti veljati, dokler
države članice Komisije ne obvestijo, da se sporazum v skladu z njihovim
nacionalnim pravom lahko začne uporabljati.
(7)       Sklenitev
Sporazuma s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo bi
bilo treba odobriti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Edini
člen
1.           Sklenitev, v imenu Evropske
skupnosti za atomsko energijo, Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in
njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani s
strani Komisije se odobri.
2.           Besedilo Sporazuma je
priloženo k Sklepu Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni
uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami
članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 16. februarja 2009 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Deutsche Bundesbank (ECB/2009/3)

text:
               21.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 43/1

         Priporočilo Evropske centralne banke
   z dne 16. februarja 2009
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Deutsche Bundesbank
   (ECB/2009/3)
   (2009/C 43/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 27.1,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Deutsche Bundesbank bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2009.

               (3)

               Deutsche Bundesbank je izbrala družbo Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2009 do 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Deutsche Bundesbank za poslovna leta od 2009 do 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 16. februarja 2009

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


|

52010DC0151

 Priporočilo Komisije Svetu o predlogu v imenu Evropske unije sprememb prilog A in C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih  /* KOM/2010/0151 končno */

	[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |Bruselj, 15.4.2010COM(2010)151 konč.PRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo predlogu v imenu Evropske unije sprememb prilog A in C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalihPRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo predlogu v imenu Evropske unije sprememb prilog A in C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalihA. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1.  Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih je začela veljati 17. maja 2004. Cilj Konvencije je varovanje zdravja ljudi in varstvo okolja pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Konvencija zagotavlja okvir, ki temelji na previdnostnem načelu za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza trenutno enaindvajsetih prednostnih obstojnih organskih onesnaževal, za varno ravnanje z njimi in njihovo odstranjevanje ter za odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih obstojnih organskih onesnaževal.2.  Z Uredbo (ES) št. 850/2004 se v zakonodaji Unije uvajajo obveznosti, določene v Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 2006/507/ES[1], in v Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, ki je bil odobren s Sklepom Sveta 259/2004/ES[2].3.  Člen 8(1) Konvencije določa, da lahko katera koli pogodbenica Sekretariatu predloži predlog za uvrstitev kemikalije v Prilogo A, B ali C. Predlog vsebuje informacije, določene v Prilogi D. Postopek za sprejetje spremembe prilog je določen s členom 22 Konvencije.4.  Glede na razpoložljive znanstvene informacije in poročila o pregledu ter ob upoštevanju meril za pregled iz Priloge D h Konvenciji heksaklorbutadien, pentaklorofenol in klorirani naftaleni kažejo značilnosti obstojnih organskih onesnaževal.5.  Unija je že prenehala s proizvodnjo, dajanjem v promet, uporabo ali nenamerno emisijo teh snovi ali jih je zelo zmanjšala, čeprav ne more biti izključeno, da se še vedno prodajajo, uporabljajo ali znatno nenamerno sproščajo v drugih državah. Nujno je ukrepanje na širši mednarodni ravni, saj ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Unije, zaradi sposobnosti za prenos teh kemikalij v okolju na velike razdalje ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi.6.  Pooblastilo Sveta za pogajanja temelji na členu 218(2) PDEU.B. PRIPOROČILONa podlagi navedenega Komisija priporoča, da:Glede na pričetek postopkov pregleda za pogajanja o možnih spremembah prilog A in C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih Svet Komisijo pooblašča, da izvršilnemu sekretarju Stockholmske konvencije v imenu Evropske unije in skupaj z državami članicami, ki so pogodbenice Konvencije, pravočasno – da se omogoči obravnava pred naslednjim sestankom Odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal oktobra 2010 – predloži predlog za spremembo ustreznih prilog h Konvenciji, in sicer z vključitvijo naslednjih snovi v Prilogo A in/ali Prilogo C:-  heksaklorbutadien (številka CAS: 87-68-3),-  pentaklorofenol (številka CAS: 87-86-5),-  klorirani naftaleni (skupina 75 kloriranih naftalenov, ki vsebujejo od enega do osem atomov klora);Komisija skupaj z državami članicami zagotovi, da se Odboru za pregled obstojnih organskih onesnaževal predložijo ustrezni podatki v podporo predlogom.V Bruslju,Za Svet, predsednik [1] UL L 209, 31.7.2006, str. 1.[2] UL L 81, 19.2.2004, str. 35.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0149

Priporočilo za Mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije, 2004-2008  /* SEK/2005/0149 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 2.2.2005SEK(2005) 149 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije, 2004-2008(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 navedene uredbe mora Svet preučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko preuči program, mora Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podati mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih konvergenčnih programov, katere lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo v enotni valuti, vendar morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno z merilom glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem evra.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, njihovo prvo posodobitev pa ob koncu leta 2004. Prvi konvergenčni program Estonije, ki obravnava obdobje 2004-2008, je bil predložen 1. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Estonija je predložila posodobitev konvergenčnega programa 1. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve, ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“[2], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Ta analiza daje naslednje ocene:-  Prva posodobitev estonskega konvergenčnega programa je bila predložena Evropski komisiji dne 1. decembra 2004. Posodobitev obravnava obdobje 2004-2008. Program je skladen s „kodeksom ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.-  V makroekonomskem scenariju, ki je predstavljen v programu, je predvideno, da bo realna rast BDP v letu 2004 znašala 5,6 %. Predvideno je, da bo leta 2005 rast BDP višja in bo znašala 5,9 %, v obdobju 2006-2008 pa bo še naprej ohranjala stopnjo 6 % na leto. To je nekaj manj od napovedi služb Komisije jeseni 2004 za obdobje 2004-2006, ki predvideva povprečne stopnje rasti 5,9 % v letu 2004, 6 % v letu 2005 ter 6,2 % v letu 2006. Obe napovedi ostajata nižji od ocene Komisije za potencialno rast proizvodnje v letih 2004-2007. Na podlagi podatkov, ki so trenutno na voljo, in zlasti glede na to, da je dejanska medletna stopnja rasti v prvih treh četrtletjih leta 2004 znašala 6,3 %, ter ob upoštevanju, da so bile napovedi estonskih oblasti pogosto previdne, se lahko šteje, da je scenarij v programu uresničljiv. Visok primanjkljaj zunanjega računa bo v Estoniji še naprej povzročal največje makroekonomsko neravnovesje v bližnji prihodnosti in v veliki meri odseval velike potrebe po naložbah v gospodarstvu pri dohitevanju povprečnega dohodka v EU. Čeprav program predvideva trajnostno krčenje zunanjega primanjkljaja s pomočjo strukturnih izboljšav trgovinske bilance, pa sedanja gibanja in premalo zanesljivi podatki o trgovini so dober razlog za previdnost.-  Estonija je dne 28. junija 2004 vstopila v ERM II s standardnimi mejami nihanja, hkrati pa je ohranila enostransko zavezanost sedanjemu sistemu valutnega odbora. Trdna vezava na evro, ki jo podpira močna politična disciplina, je v preteklih letih pomagala dokaj hitro zmanjšati inflacijo estonskega gospodarstva. Zlasti zaradi vpliva pristopa k EU se je leta 2004 letna inflacija po HICP povečala na 3 %, pričakuje pa se, da se bo srednjeročno ponovno zmanjšala. Estonski denarni trg in obrestne mere za bančna posojila so na izredno nizkih stopnjah, ki odražajo gibanja na območju evra ter trajnostno konvergenco obrestne mere.-  Cilj posodobitve programa je doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali majhen presežek v celotnem programskem obdobju. V letu 2004 se pričakuje proračunski presežek v višini 1 % BDP. Načrtuje se, da bo od leta 2005 naprej proračun uravnotežen. Zaradi živahne rasti dejavnosti je pričakovati, da se bodo državne naložbe in poraba kot deleži BDP zmanjševali, medtem ko se bo nominalna poraba pri obeh postavkah povečala. Hkrati se bodo zmanjšali dohodki kot odstotek BDP, zlasti zaradi neto učinkov davčne reforme v teku. Medtem ko se celotna strategija ni spremenila v primerjavi s programom, sprejetim maja 2004, je bil pričakovani proračunski presežek za leto 2004 popravljen navzgor, z 0,7 % BDP na 1 % BDP. Predvidevanja glede rasti BDP so se povečala za celotno programsko obdobje, čeprav je še vedno videti, da so napovedi zadržane.-  Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani dokaj previden makroekonomski scenarij kaže, da bi lahko bili prihodki višji in izdatki nekoliko nižji od predvidenih v proračunu. Estonija je skozi čas dokazala, da je previdna v svojih napovedih in je svoje fiskalne cilje v preteklih nekaj letih pogosto presegla. Po drugi strani pa ni mogoče popolnoma izključiti nepričakovanih izpadov dohodka zaradi načrtovanih znižanj davkov ali škodljivih vplivov na rast, ki bi jo povzročili zunanji pretresi.-  Glede na to oceno tveganja je videti, da je stanje proračuna v programu primerno, da se zagotovi doseganje srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v celotnem programskem obdobju. Videti je, da zagotavlja tudi dovolj veliko varnostno rezervo, da se pri normalnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračenje zgornje meje primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.-  Ocenjuje se, da delež javnega dolga v letu 2004 znaša 4,8 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in je nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga do izteka programskega obdobja dodatno zmanjšal za 1,9 odstotnih točk.-  Program vsebuje kratek pregled programa državne strukturne reforme, ki je osredotočen na ukrepe za izboljšanje državne infrastrukture (tudi z uporabo sredstev EU za ta namen), sistema vzgoje in izobraževanja ter zdravstvenega sistema, ter na aktivne politike trga dela in pospeševanje inovacij in raziskav. Program opisuje tudi ukrepe za nadaljnjo krepitev proračunskega procesa s pomočjo večletnega proračunskega okvira ter ukrepe za povečevanje preglednosti in zanesljivosti nominalnih zgornjih mej izdatkov s pomočjo mehanizmov sistematičnega ocenjevanja. Načrtuje se, da bodo primanjkljaji lokalnih skupnosti uravnani s pomočjo boljšega usklajevanja najemanja posojil na centralni državni ravni, z obvezno pripravo srednjeročnega proračunskega okvira, uvedbo omejitev za letne primanjkljaje ter z obveznim zbiranjem rezerv. Z razlogom torej lahko pričakujemo, da bodo reforme, od katerih večina že poteka ali za katere se pripravlja zakonodaja, izboljšale pogoje za rast estonskega gospodarstva, hkrati pa bodo okrepile spodbude za delo, odpiranje novih delovnih mest in preprečevanje davčnih utaj, pa tudi za izboljšanje fiskalne discipline tako na ravni resornih ministrstev kot na ravni lokalnih skupnosti. Spodbujanje hitrega doseganja rezultatov, zlasti na trgu dela, je bilo vidno že leta 2004.-  Videti je, da je Estonija v dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Nizka stopnja državnega dolga, znatne državne finančne rezerve in srednjeročna proračunska strategija, ki je v celoti skladna s ciljem doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali v presežku, skupaj z verodostojno in temeljito reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki naj bi dolgoročno zaustavile pritiske na proračun, bi morali zagotoviti trajno vzdržnost javnih financ.-  Gospodarske politike, opisane v posodobitvi, so na splošno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Proračunski presežek, ki je bil leta 2004 višji od predvidenega, je skladen s priporočenim preprečevanjem procikličnih fiskalnih politik. Vendar pa hiter padec proračunskega presežka, glede na to, da se primanjkljaj zunanjega računa v letu 2004 verjetno ni občutno zmanjšal (če se je sploh kaj), morda ne zagotavlja zadostne podpore z vidika fiskalne politike, da bi se lahko popravilo zunanje neravnovesje.Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije in ga pošilja Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije, 2004-2008SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLENJE MNENJE:1.  Dne [17. februarja 2005] je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Estonije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.2.  Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 5,6 % v letu 2004 na povprečno 6,0 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij vsebuje predpostavke, na podlagi katerih je načrtovana rast izvedljiva. V programu so videti realistične tudi napovedi glede inflacije.3.  Cilj Estonije je doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali majhen presežek skozi celotno programsko obdobje. Cilj programa za leto 2004 je doseči proračunski presežek, ki bo znašal 1 % BDP, kar je 0,3 % več od presežka, ki je bil v programu načrtovan maja lani. Od leta 2005 naprej so predvideni uravnoteženi proračuni, enako kot v prejšnjem programu. Javne naložbe leta 2004 se bodo predvidoma povečevale za eno odstotno točko BDP do 4,4 %, nato pa se bodo zmanjšale na 3,9 % do leta 2008, tako da ostajajo precej nad povprečjem EU (ki znaša 2,4 % BDP v letu 2004).4.  Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani dokaj previden makroekonomski scenarij kaže, da bi lahko bili prihodki višji in izdatki nekoliko nižji od predvidenih v proračunu. Estonija je skozi čas dokazala, da je preudarna v svojih napovedih in je svoje fiskalne cilje v preteklih nekaj letih pogosto presegla. Po drugi strani pa ni mogoče popolnoma izključiti nepričakovanih izpadov dohodka zaradi načrtovanih znižanj davkov ali škodljivih vplivov na rast, ki bi jih povzročili zunanji pretresi. Glede na bilanco tveganj je videti, da je stanje proračuna v programu primerno, da se ohranja srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v celotnem programskem obdobju 2004-2008. Videti je, da zagotavlja je tudi dovolj veliko varnostno rezervo, da se pri normalnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev zgornje meje primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.5.  Delež javnega dolga v letu 2004 je ocenjen na 4,8 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju dodatno znižal za 1,9 odstotne točke.6.  Videti je, da je Estonija v dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, kljub pomembnim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva. Nizka stopnja državnega dolga, znatne državne finančne rezerve in srednjeročna proračunska strategija, ki je v celoti skladna s ciljem doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali v presežku, skupaj z verodostojno in temeljito reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki naj bi dolgoročno zaustavile pritiske na proračun, bi morali zagotoviti trajno vzdržnost javnih financ.7.  Gospodarske politike, opisane v posodobitvi, so na splošno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Proračunski presežek, ki je bil leta 2004 višji od predvidenega, je skladen s priporočenim preprečevanjem procikličnih fiskalnih politik. Vendar pa hiter padec proračunskega presežka, glede na to, da se primanjkljaj zunanjega računa v letu 2004 najverjetneje ni občutno zmanjšal (če se je sploh kaj), morda ne zagotavlja zadostne podpore z vidika fiskalne politike, da bi se lahko popravilo zunanje neravnovesje.Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |COM okt. 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | n.a. | n.a. |KP maj 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |Inflacija po HICP* (%) | KP dec. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |COM okt. 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | n.a. | n.a. |KP maj 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |Javnofinančna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |COM okt. 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | n.a. | n.a. |KP maj 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Primarna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |COM okt. 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | n.a. | n.a. |KP maj 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Bruto državni dolg (v % BDP) | KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |COM okt. 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | n.a. | n.a. |KP maj 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |Opomba: *program se nanaša na nacionalno opredelitev indeksa življenjskih potrebščin in ne HICP. Viri: konvergenčni program (KP); napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM). |[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 z dne 27.6.2001, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Priporočilo Komisije Svetu o odobritvi sprememb pogajalskih direktiv za sporazum o trgovini in sodelovanju z Republiko Irak

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                    KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                                  Bruselj, 27.7.2009
                                                  SEC(2009) 1062 konč.

                           PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

     o odobritvi sprememb pogajalskih direktiv za sporazum o trgovini in sodelovanju z
                                     Republiko Irak

SL                                          1                                            SL
 ---pagebreak---      1.       OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     Svet je 23. marca 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumu o trgovini in
     sodelovanju     z   Irakom  ter    izdal   pogajalske  direktive  v  ta    namen
     (dok. št. 6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE).

     V sedmem krogu pogajanj med EU in Irakom, ki je potekal v Bagdadu od 25. do
     26. februarja 2009, sta se Irak in Komisija dogovorila, da povišata status osnutka sporazuma,
     natančneje z ustanovitvijo sveta za sodelovanje, ki bi se redno sestajal na ministrski ravni, ter
     s spremembo naslova sporazuma iz sporazuma o trgovini in sodelovanju v sporazum o
     partnerstvu in sodelovanju.

     Svet (delovna skupina MOG) je ta pristop potrdila, in sicer pred sedmim krogom pogajanj in
     po njem. Komisija zato priporoča, da se ti spremembi preneseta tudi v pogajalske direktive, in
     poziva Svet, naj predlagani spremembi odobri.

SL                                                  2                                                    SL
 ---pagebreak---      2.      PRIPOROČILO

     Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da Svet odobri naslednji spremembi
     pogajalskih direktiv:

     (1)    sprememba naslova sporazuma

             • naslov sporazuma se povsod v pogajalskih direktivah spremeni iz „sporazuma o
               trgovini in sodelovanju“ v „sporazum o partnerstvu in sodelovanju“;

     (2)    ustanovitev sveta za sodelovanje

             • v naslovu III oddelka D (Institucionalne, splošne in končne določbe) se doda nova
               točka:

     „Ustanovi se svet za sodelovanje, ki nadzira izvajanje tega sporazuma. Sestaja se na
     ministrski ravni. Obravnava vsa pomembnejša vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma.“;

             • trenutna točka D.1 se spremeni, da se upošteva ustanovitev sveta za sodelovanje:

     odstavek 1 – novo besedilo:

     „Ustanovi se odbor za sodelovanje, ki pomaga svetu za sodelovanje pri opravljanju njegovih
     nalog.“;

     odstavek 2 – besedilo ostane nespremenjeno.

SL                                                 3                                               SL


				|

		52013PC0386

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Odločbe 2009/591/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji /* COM/2013/0386 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Odločbe 2009/591/ES o
obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Z Odločbo Sveta 2009/591/ES
z dne 7. julija 2009[1]
je bila po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe
sprejeta odločitev, da v Latviji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet
je opozoril, da je bil leta 2008 javnofinančni primanjkljaj 4,0 %
BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa
je istega leta bruto javnofinančni dolg znašal 19,5 % BDP, kar je
precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[2].
(2)       Svet je 7. julija 2009
v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES)
št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3]
po priporočilu Komisije na Latvijo naslovil priporočilo, v skladu s
katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta
2012. Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       V skladu s členom 4
Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k
Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o
uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je
priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[4], morajo države članice v
okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o
javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem povezanih
spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.
(4)       Svet bi moral odločitev
o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na
podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju
čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z
napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal
referenčne vrednosti 3 % BDP[5].
(5)       Na podlagi podatkov, ki jih
je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Latvija poslala pred 1. aprilom
2013, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, je ugotovljeno
naslednje:
–
Po visokih javnofinančnih primanjkljajih v
letih 2009 in 2010 (9,8 % oziroma 8,1 % BDP), ki so delno odražali
učinek ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja, je primanjkljaj
v letu 2011 začel hitro upadati in je dosegel 3,6 % BDP. To
izboljšanje odraža obsežno in široko zasnovano fiskalno konsolidacijo, izvedeno
v obdobju 2009–2011 v okviru programa gospodarskega prilagajanja, za katerega
je bila zagotovljena plačilnobilančna pomoč, ter izboljšanje
cikličnih pogojev; program prilagajanja je bil uspešno zaključen
januarja 2012. Leta 2012 se je javnofinančni primanjkljaj še dodatno
zmanjšal na 1,2 % BDP in s tem še presegel ciljni primanjkljaj v višini 2,1 %
BDP, določen v konvergenčnem programu za leto 2012, prav tako pa
ostal tudi precej pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Na
strani prihodkov to kaže na ugodne ciklične pogoje in izboljšanje
davčne učinkovitosti, medtem ko je bila rast odhodkov še naprej
občutno nižja od nominalne rasti BDP. Zaradi tega se je delež javnofinančnih
prihodkov glede na BDP povečal za 0,25 odstotne točke, medtem ko
se je delež javnofinančnih odhodkov znižal za 2 odstotni točki v letu
2012.
–
Konvergenčni program za leto 2013 predvideva,
da bo nominalni primanjkljaj v istem letu znašal 1,1 % BDP in se nato
stabiliziral na ravni 0,9 % BDP do leta 2016. Napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013 predvidevajo, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2013
ostal na splošno nespremenjen pri 1,2 % BDP in se leta 2014 znižal na 0,9 %
BDP, s tem pa ostal precej pod referenčno vrednostjo 3 % BDP.
–
Javnofinančni dolg je leta 2012 znašal 40,7 %
BDP. Napovedi služb Komisije iz pomladi 2013
predvidevajo, da se bo leta 2013 bruto javnofinančni dolg
povečal na 43,2 % BDP, saj vlada zbira sredstva za velika
odplačila dolga, načrtovana v obdobju 2014–2015. Pričakovati je,
da se bo leta 2014 po teh odplačilih dolg spet znižal na približno 40 %
BDP.
(6)       Svet opozarja, da bi z letom 2013,
ki je leto po odpravi čezmernega primanjkljaja, Latvija morala zagotoviti,
da se upoštevajo zahteve preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast,
vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke.
(7)       V skladu s členom 126(12)
Pogodbe bi bilo treba sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja
razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi
članici po mnenju Sveta odpravil.
(8)       Po mnenju Sveta se je
čezmerni primanjkljaj v Latviji odpravil, zato bi bilo treba Odločbo 2009/591/ES
razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni
primanjkljaj v Latviji odpravljen.
Člen 2
Odločba 2009/591/EU se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 202, 4.8.2009, str. 50.
[2]               Javnofinančni primanjkljaj in dolg za leto 2008 sta
bila naknadno popravljena na trenutnih 4,2 % BDP oziroma 19,8 % BDP.
[3]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[4]               UL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[5]               V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta
stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in
konvergenčnih programov“, z dne 3. septembra 2012. Glej:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.