title: 2014/117/EU: Priporočilo Komisije z dne 3. marca 2014 o oblikovanju in izvajanju načrtov proizvodnje in trženja v skladu z Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva

text:
               5.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 65/31

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 3. marca 2014
   o oblikovanju in izvajanju načrtov proizvodnje in trženja v skladu z Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva
   (2014/117/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Organizacije proizvajalcev morajo svojim pristojnim nacionalnim organom predložiti načrte proizvodnje in trženja v okviru člena 28 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba SUT) in tako prispevati k uresničevanju ciljev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.

               (2)

               Načrti proizvodnje in trženja sestavljajo obvezen instrument za organizacije proizvajalcev.

               (3)

               Za enotno izvajanje načrtov proizvodnje in trženja mora Komisija zagotoviti podrobnejša priporočila o strukturi, obliki in rokih, opredeljenih v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1418/2013 (2), v okviru zagotavljanja jasnih in podrobnih smernic za države članice in organizacije proizvajalcev.

               (4)

               Za pomoč organizacijam proizvajalcev pri prispevanju k uresničevanju ciljev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva bi morala Komisija organizacijam proizvajalcev zagotoviti priporočila za predstavitev njihovih predvidenih strategij, da bi izpolnjevali zahteve proizvodnje in trga, zlasti s podrobnim opisom programa proizvodnje in strategije trženja, ki ju je treba razviti.

               (5)

               Komisija bi morala zagotoviti tudi primere različnih ukrepov, ki bi jih organizacije proizvajalcev lahko izvajale, da bi pokazala, kako bi ti ukrepi lahko dejansko prispevali k uresničevanju različnih ciljev organizacij proizvajalcev, navedenih v členu 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013, ki naj bi jih obravnavali načrti proizvodnje in trženja.

               (6)

               Da se organizacijam proizvajalcev olajša spremljanje načrtov proizvodnje in trženja, pristojnim nacionalnim organom pa omogoči ocena prispevka različnih ukrepov načrtov proizvodnje in trženja k uresničevanju ciljev skupne ureditve trgov in preverjanje, da organizacije proizvajalcev izpolnjujejo obveznosti, povezane z izvajanjem načrtov, bi se morala priporočiti uporaba ustreznih kazalnikov.

               (7)

               Da se organizacijam proizvajalcev in pristojnim nacionalnim organom olajša ocena finančnih potreb, ki izhajajo iz izvajanja ukrepov, vključenih v načrte proizvodnje in trženja, bi se morala priporočiti vključitev finančnega načrta v načrte proizvodnje in trženja.

               (8)

               Da se pristojnim nacionalnim organom omogoči, da ocenijo izvajanje načrtov proizvodnje in trženja s strani organizacij proizvajalcev, bi morala Komisija priporočiti, naj letno poročilo, ki ga predložijo organizacije proizvajalcev, vključuje ustrezne kazalnike, ki ocenjujejo izvajanje načrtovanih ukrepov in njihov prispevek k uresničevanju ciljev organizacij proizvajalcev.

               (9)

               To priporočilo se bo po potrebi spremenilo ali pregledalo, zlasti po sprejetju prihodnjega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014–2020 –

         JE SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev naj upoštevajo:

               (a)

               obliko in strukturo, ki sta določeni v delu A tega priporočila, za načrte proizvodnje in trženja iz člena 28(1) Uredbe (EU) št. 1379/2013 (v nadaljnjem besedilu: načrti);

               (b)

               podrobnosti, določene v delu B tega priporočila, v zvezi z roki in postopkom za letno poročilo iz člena 28(5) Uredbe (EU) št. 1379/2013 (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo).

         Kjer se to priporočilo nanaša na organizacije proizvajalcev, se nanaša tudi na združenja organizacij proizvajalcev.

      DEL A

   OBLIKA IN STRUKTURA NAČRTOV PROIZVODNJE IN TRŽENJA
   Načrti, ki jih nacionalnim organom predložijo organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, bi morali vsebovati naslednje podrobne informacije:
   1.   Splošne informacije o organizaciji proizvajalcev

         Ime

   Polno ime organizacije proizvajalcev.

         Vrsta

   Organizacija proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva ali organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov.

         Identifikacijska oznaka

   Nacionalna identifikacijska oznaka.

         Lokacija

   Lokacija, kjer je organizacija proizvajalcev uradno registrirana (npr. mesto ali pristanišče), pa tudi območje pristojnosti, navedeno z ustrezno klasifikacijo statističnih teritorialnih enot (NUTS).

         Število članov

   Število proizvajalcev, ki so uradno registrirani v organizaciji proizvajalcev.

         Promet (podrobno po vrstah)

   Tabela s podatki o celotnem prometu organizacije proizvajalcev za pretekla tri leta s prikazom prometa po posamezni vrsti.
   Promet bi se moral izračunati kot povprečna letna vrednost tržne proizvodnje pri prvi prodaji v zadnjih treh letih ali kot vsota tržne proizvodnje vsakega člana organizacije proizvajalcev pri prvi prodaji v istem obdobju za novopriznane organizacije proizvajalcev.

         Obseg ulova in nabiranja (podrobno po vrstah)

   Tabela s podatki o obsegu in vrednosti ulovov ali nabiranj, izraženimi v tonah in evrih na leto, za vsako vrsto za obdobje zadnjih treh let.

         Opredelitev najpomembnejših vrst, ki jih trži organizacija proizvajalcev (prej 2.1)

   Za opredelitev najpomembnejših vrst, ki se tržijo, se priporoča uporaba tabele, opisane v prejšnjem pododdelku. Najpomembnejše komercialne vrste bi morale predstavljati glavni del proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev v smislu prometa in obsega ulovov in gojenih vrst. Pravila, določena v členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 2508/2000 (3), bi se morala uporabiti kot referenca.
   2.   Program proizvodnje in strategija trženja

   2.1   Uvod

   Organizacija proizvajalcev bi morala razložiti splošno skladnost med ukrepi, ki jih namerava izvesti, in cilji načrta.
   Na podlagi ocene sredstev, priložnosti, tveganj in slabosti organizacije proizvajalcev bi se morali načrti predstaviti s predstavitvijo strategije, s katero organizacija proizvajalcev namerava razviti in uskladiti svojo proizvodnjo z zahtevami trgov, v skladu s cilji, ki jih za organizacije proizvajalcev določata člena 3 in 7 uredbe SUT.
   Predstavitev bi morala jasno ustvariti povezavo med programom proizvodnje in strategijo trženja, ki jo bo izvajala organizacija proizvajalcev.
   2.2   Program proizvodnje

   Program proizvodnje bi moral biti sestavljen iz okvirne dinamike dobave čez vse leto, ki temelji na sezonskih trendih (cene, proizvodnja in povpraševanje) na tržišču. Upoštevati bi moral zlasti naslednje elemente:
   2.2.1   Za vse organizacije proizvajalcev

               —

               načrtovanje dejavnosti proizvodnje,

               —

               usklajevanje dejavnosti z drugimi proizvajalci.

         Za organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov:

               —

               upravljanje ribolovnih pravic in dostopa med člani organizacije proizvajalcev, odvisno od načrtovanja proizvodnje,

               —

               izvajanje in upravljanje obveznosti iztovarjanja vsega ulova.

         2.2.2   Za organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

               —

               razvijanje trajnostnih praks ribogojstva.

         2.3   Strategija trženja

   Strategija trženja bi morala opisati, kako organizacija proizvajalcev namerava zagotoviti skladnost dobave s tržnimi zahtevami v smislu kakovosti, količine in predstavitve. Upoštevati bi morala zlasti naslednje elemente:

               —

               opredelitev tržnih zahtev (količina, kakovost, predstavitev),

               —

               opredelitev novih prodajnih mest ali drugih trgovskih priložnosti,

               —

               dialog in usklajevanje z drugimi subjekti v oskrbovalni verigi.

         3.   Ukrepi za uresničevanje ciljev iz člena 7 uredbe SUT

   3.1   Za organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov

   3.1.1   Spodbujanje trajnostnih ribolovnih dejavnosti
       (4)

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               skupno upravljanje ribolovnih pravic in dostopa med člani organizacije proizvajalcev na podlagi pravil o upravljanju, ki veljajo za različne staleže, ribištvo in ribolovna območja,

               —

               usklajevanje dialoga in sodelovanje z ustreznimi znanstvenimi organizacijami na področju ribištva in sodelovanje pri razvoju znanstvenih mnenj za podporo upravnih odločitev o ribolovnih virih,

               —

               priprava in upravljanje znanstvenih in tehničnih kampanj za izboljšanje znanja o virih, vplivih na ekosistem in razvoju trajnostnih ribolovnih tehnik,

               —

               izvajanje študij vplivov za uporabo novih upravnih ukrepov,

               —

               opredelitev in skupno preprečevanje tveganj, povezanih z varnostjo pri delu in varnostjo na morju,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev o predpisih v ribištvu, spodbujanju trajnostnih ribolovnih praks ali varnosti na krovu,

               —

               učinkovita udeležba v različnih ustreznih organih za upravljanje ribištva na nacionalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni,

               —

               usklajevanje dialoga med organizacijami proizvajalcev, vključno s tistimi iz drugih držav članic.

         3.1.2   Preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev
       (5)

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               opredelitev in spodbujanje ribolovnih praks, ki pomagajo pri preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova staležev,

               —

               oblikovanje in izvajanje načrtov in skupnih dejavnosti za preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev,

               —

               opredelitev čim koristnejše uporabe takšnega ulova (6).

         3.1.3   Prispevanje k sledljivosti ribiških proizvodov ter dostopu potrošnikov do jasnih in razumljivih informacij

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               izboljšanje tehnik sledljivosti,

               —

               ocenjevanje potreb po sporočanju in dejavnosti za obveščanje potrošnikov,

               —

               izboljševanje označevanja proizvodov, vključno z izvajanjem postopkov certificiranja za podporo obveznih in dodatnih prostovoljnih informacij, kot je navedeno v členih 38 in 39 uredbe SUT,

               —

               pripravljanje in izvajanje sporočanja in dejavnosti za obveščanje potrošnikov.

         3.1.4   Prispevanje k odpravljanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               usposabljanje za proizvajalce in izobrazba,

               —

               opazovalni programi in nadzor dejavnosti članov organizacije proizvajalcev.

         3.1.5   Izboljšanje pogojev za dajanje ribiških proizvodov svojih članov na trg

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               opredelitev prodajnih mest za trženje proizvodnje in usmerjanje oskrbe s proizvodi svojih članov,

               —

               razvijanje strategij za boljše trženje proizvodnje, vključno s certificiranjem proizvodov,

               —

               razvijanje postopkov certificiranja, tudi na področjih hranljivosti in kakovosti,

               —

               podpiranje dodatnih prostovoljnih informacij, kot v členu 39 uredbe SUT,

               —

               oblikovanje in razvijanje novih metod in novih tržnih orodij,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev v zvezi s tržnimi tehnikami,

               —

               udeležba na trgovinskih sejmih na nacionalni, evropski in mednarodni ravni za spodbujanje proizvodnje članov organizacije proizvajalcev.

         3.1.6   Povečanje gospodarskih dobičkov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in spremljanje znanstvenih in tehničnih kampanj za zmanjšanje stroškov delovanja,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev v zvezi s poslovnim upravljanjem ribolova,

               —

               razvijanje storitev za člane organizacij proizvajalcev v stroškovnem računovodstvu.

         3.1.7   Stabilizacija trgov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               prispevanje k izboljšanim tržnim informacijam,

               —

               izboljšanje znanja članov organizacij proizvajalcev o glavnih gospodarskih gonilih v oskrbovalni verigi,

               —

               zagotavljanje praktične podpore proizvajalcem za boljše usklajevanje deljenja informacij s strankami in drugimi udeleženci (zlasti predelovalci, trgovci in dražbami).

         3.1.8   Prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje pobud o tržnih standardih (kakovost, velikost ali teža, pakiranje, predstavitev in označevanje),

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje novih vrst, ki bi se jih dalo trajnostno izkoriščati,

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za razvoj novih postopkov in proizvodov,

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje ribiških proizvodov,

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje zaposlovanja v ribištvu.

         3.1.9   Zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in izvajanje znanstvenih raziskav in poskusnih programov za oceno in omejitev vplivov ribolovnih praks na okolje,

               —

               pripravljanje in vodenje poskusnih programov za razvoj ribolovnega orodja z zmanjšanim vplivom na okolje,

               —

               zagotavljanje usposabljanja in pomoči proizvajalcem za olajšanje uporabe ribolovnih praks in ribolovnih orodij, ki omejujejo vpliv na okolje.

         3.2   Za organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

   3.2.1   Spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva
       (7)

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in upravljanje znanstvenih in tehničnih kampanj za izboljšanje znanja o vrstah in vplivih dejavnosti ribogojstva na okolje in za razvoj trajnostnih tehnik ribogojstva,

               —

               usklajevanje dialoga in sodelovanje z ustreznimi znanstvenimi organizacijami v ribogojstvu ter sodelovanje pri razvoju znanstvenih mnenj za podporo upravnih odločitev o ribogojstvu,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev za spodbujanje trajnostnih praks ribogojstva,

               —

               opredelitev in skupno preprečevanje tveganj, povezanih z varnostjo pri delu,

               —

               učinkovita udeležba v različnih ustreznih organih za ribogojstvo na nacionalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni,

               —

               usklajevanje dialoga med organizacijami proizvajalcev, vključno s tistimi iz drugih držav članic.

         3.2.2   Zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne z nacionalnimi strateškimi načrti
       (8)

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               sodelovanje pri razvoju nacionalnih strateških načrtov,

               —

               razvijanje sistemov certificiranja za trajnost krme za živali.

         3.2.3   Prizadevanje za zagotovitev, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               sodelovanje pri razvoju postopkov sledljivosti,

               —

               razvijanje sistemov certificiranja za trajnost krme za živali.

         3.2.4   Izboljšanje pogojev za dajanje proizvodov iz ribogojstva svojih članov na trg

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               opredelitev prodajnih mest za trženje in/ali usmerjanje proizvodnje svojih članov,

               —

               razvijanje strategij za boljše trženje proizvodnje, vključno s certificiranjem proizvodov,

               —

               podpiranje dodatnih prostovoljnih informacij, kot v členu 39 uredbe SUT,

               —

               razvijanje postopkov certificiranja, tudi na področjih hranljivosti in kakovosti,

               —

               oblikovanje in razvijanje novih metod in novih tržnih orodij,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev v zvezi s tržnimi tehnikami,

               —

               udeležba na trgovinskih sejmih na nacionalni, evropski in mednarodni ravni za spodbujanje proizvodnje članov organizacije proizvajalcev.

         3.2.5   Povečanje gospodarskih dobičkov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in spremljanje znanstvenih in tehničnih kampanj za zmanjšanje stroškov delovanja,

               —

               zagotavljanje pomoči in usposabljanja za člane organizacije proizvajalcev v zvezi s poslovnim upravljanjem ribogojstva,

               —

               razvijanje storitev za člane organizacij proizvajalcev v stroškovnem računovodstvu.

         3.2.6   Stabilizacija trgov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               usklajevanje zbiranja, obdelave, izmenjave in izkoriščanja ekonomskih informacij, povezanih s proizvodnjo članov organizacije proizvajalcev, med različnimi organizacijami proizvajalcev, vključno s podatki o staležu in cenami pri prvi prodaji,

               —

               prispevanje k izboljšanim tržnim informacijam,

               —

               izboljšanje znanja članov organizacij proizvajalcev o glavnih gospodarskih gonilih v oskrbovalni verigi,

               —

               zagotavljanje praktične podpore proizvajalcem za boljše usklajevanje deljenja informacij s predelovalci.

         3.2.7   Prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za razvoj pobud o tržnih standardih (kakovost, velikost ali teža, pakiranje, predstavitev in označevanje),

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje zaposlovanja v ribogojstvu,

               —

               pripravljanje in vodenje kampanj za spodbujanje proizvodov iz ribogojstva.

         4.   Ukrepi za uravnavanje ponudbe določenih vrst
       (9)

   V okviru tega oddelka bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               opredelitev ribiških proizvodov, ki so v določenih obdobjih leta težavni z vidika trženja,

               —

               razvoj namenskih strategij in orodij za proizvodnjo in trženje.

         5.   Kazni in nadzorni ukrepi

   V skladu z določbami člena 8(1)(d) uredbe SUT bi moral ta oddelek opisati kazni za člane, ki kršijo sklepe, sprejete za izvajanje načrtov (10), pa tudi ukrepe, ki jih bo izvedla organizacija proizvajalcev, da bo nadzirala skladnost dejavnosti svojih članov s pravili, ki jih je sama uvedla (11). V okviru tega oddelka bi morali načrti vsebovati enega ali več od naslednjih ukrepov:

               —

               razvoj sistema sankcij, sorazmernega s kršitvami članov organizacije proizvajalcev,

               —

               razvoj strategij in programov za izvrševanje pravil, ki jih je sprejela organizacija proizvajalcev,

               —

               izvajanje ocen tveganja pri izvajanju pravil, ki jih je sprejela organizacija proizvajalcev,

               —

               pripravljanje in izvajanje dejavnosti nadzora nad izvrševanjem pravil, ki jih je sprejela organizacija proizvajalcev,

               —

               usposabljanje opazovalcev in nadzornikov,

               —

               oblikovanje in razširjanje smernic za izvajanje:

                           (a)

                           uredb, ki izhajajo iz skupne ribiške politike,

                           (b)

                           pravil in upravnih ukrepov, ki jih je sprejela organizacija proizvajalcev.

         6.   Odhodki, ki se morajo upoštevati

   6.1   Finančni načrt

   Priporoča se, da organizacije proizvajalcev v svoje načrte vključijo finančni načrt, ki podrobno navaja različne stroške, odhodke in pričakovana finančna sredstva za vsak ukrep, ki ga nameravajo izvesti.
   Znotraj načrta bi se moralo ločiti med naslednjima dvema vrstama dejavnosti:

               (a)

               pripravljanje, spremljanje in usmerjanje dejavnosti, povezanih z načrtovanimi ukrepi (v nadaljnjem besedilu: dejavnosti lastnika projekta), in

               (b)

               dejavnosti, povezane s praktično izvedbo vsakega posameznega načrtovanega ukrepa (v nadaljnjem besedilu: dejavnosti upravljanja projekta).

         6.2   Dejavnosti lastnika projekta

   Odhodki za dejavnosti lastnika projekta bi morali vsebovati zlasti odhodke za tržne raziskave, ocenjevalne študije, projektiranje, analizo tveganja in morebitno študijo izvedljivosti, izvedeno še pred izvajanjem ukrepa, povezanega z uresničevanjem enega od ciljev načrta. Vsebovati bi morali tudi odhodke, povezane z dejavnostmi spremljanja in nadzora, ki jih izvede organizacija proizvajalcev med izvajanjem določenega ukrepa.
   Upoštevani odhodki lahko pokrivajo različne kategorije, kot so delo, storitve ali blago.
   6.3   Dejavnosti upravljanja projekta

   Odhodki za dejavnosti upravljanja projekta bi morali vsebovati zlasti odhodke za dele izvedenih ukrepov, ki niso primerno povezani z dejavnostmi lastnika projekta, npr. znanstveni ali tehnični poskusi, oglaševalske akcije, nakup in uporaba novih tehničnih naprav za povečanje selektivnosti, razvijanje sledljivosti ali za trajnostne prakse ribogojstva.
   7.   Načrt izvajanja

   Načrti bi morali vsebovati časovni razpored načrtovanih ukrepov in povezanih stroškov, pri večletnih načrtih pa bi se posebej prikazalo vsako leto.
   Časovni razpored bi moral za vsak ukrep navesti ustrezne kazalnike učinkov in rezultatov, kot je priporočeno v oddelku 8.
   8.   Kazalniki

   Kot je priporočeno v oddelku 7, bi se morali za vsak načrtovan ukrep zagotoviti kazalniki učinkov in rezultatov, da bi se organizacijam proizvajalcev in pristojnim nacionalnim organom omogočil nadzor nad izvajanjem teh ukrepov. Ti kazalniki bi se morali uporabiti v letnem poročilu iz člena 28(5) uredbe SUT. Morali bi oceniti uresničitev strateških ciljev načrtov v povezavi s prvotnimi razmerami, opisanimi v uvodu načrta.
   Glede na ustreznost za različne načrtovane ukrepe bi se morali uporabljati naslednji kazalniki:
   8.1   Kazalniki učinkov za izvajanje načrtovanih ukrepov

   8.1.1   Za organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati kazalnike učinkov, ki bi ocenjevali skladnost z:

               —

               izraženo predvideno dejavnostjo plovil, med drugim v smislu dni na morju in obsega ulova ciljne vrste,

               —

               začasnim časovnim razporedom za trženje proizvodov po vrstah in predstavitev,

               —

               načrtom predvidenih dejavnosti za opredelitev priložnosti na trgih,

               —

               načrtom predvidenih dejavnosti za certificiranje/označevanje proizvodov,

               —

               začasnim časovnim razporedom za upravljanje ribolovnega napora in/ali zmogljivosti ribolovnega območja,

               —

               načrtom predvidenih ukrepov za zmanjšanje neželenega prilova,

               —

               načrtom usposabljanja v zvezi s skladnostjo in pravili ter ozaveščenostjo in nadzorom proizvajalcev.

         Ti kazalniki učinkov bi morali izpostaviti tudi:

               —

               napovedno opredelitev prodajnih ciklov proizvodov,

               —

               skladnost povprečnega mesečnega prihodka proizvajalcev s pričakovano ravnjo prihodkov.

         8.1.2   Za organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati kazalnike učinkov, ki bi ocenjevali skladnost z:

               —

               nabiranjem ali ulovom ter skladiščenjem, predvidenim za gojene vrste,

               —

               začasnim časovnim razporedom za trženje proizvodov po vrstah in predstavitev,

               —

               načrtom predvidenih dejavnosti za opredelitev priložnosti na trgih,

               —

               načrtom predvidenih dejavnosti za certificiranje/označevanje proizvodov,

               —

               načrtom za zmanjšanje onesnaženja ekosistemov, povezanega z dejavnostmi ribogojstva,

               —

               načrtom za izvajanje trajnostnega krmljenja gojenih vrst,

               —

               načrtom usposabljanja v zvezi s skladnostjo in pravili ter ozaveščenostjo in nadzorom.

         Navedeni kazalniki učinkov bi morali izpostaviti tudi:

               —

               napovedno opredelitev prodajnih ciklov proizvodov,

               —

               skladnost povprečnega mesečnega prihodka proizvajalcev s pričakovano stopnjo prihodkov.

         8.2   Kazalniki rezultatov za oceno prispevka uporabljenih ukrepov k uresničevanju ciljev načrtov proizvodnje in trženja

   8.2.1   Za organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati kazalnike rezultatov, ki bi ocenjevali:

               —

               obseg in/ali vrednost ulovljenih ali trženih vrst,

               —

               povprečno velikost ulovljenih ali trženih vrst,

               —

               rast prodaje po vrstah in/ali proizvodih v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               število in obseg in/ali vrednost novih proizvodov, ki se prodajajo, v primerjavi s prejšnjim letom,

               —

               razvoj ribolovnega napora in/ali zmogljivosti,

               —

               razvoj sestave ulova in/ali obseg neželenega ulova staležev,

               —

               razvoj vrednotenja ulovljene ali gojene proizvodnje na prebivalca

               —

               razvoj stroškov proizvodnje na enoto proizvodnje,

               —

               razvoj stroškov prodaje na enoto proizvodnje,

               —

               razvoj povprečnega mesečnega prihodka proizvajalcev,

               —

               spremembe v stopnji neprodanih proizvodov v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               spremembe vrednosti občutljivih proizvodov v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               število nesreč (s poškodbami in/ali smrtnimi žrtvami),

               —

               spremembe števila zabeleženih kršitev pravil organizacije proizvajalcev.

         8.2.2   Za organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

   V tem okviru bi morali načrti vsebovati kazalnike rezultatov, ki bi ocenjevali:

               —

               obseg in/ali vrednost gojenih ali trženih vrst,

               —

               rast prodaje po vrstah in/ali proizvodih v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               število in obseg in/ali vrednost novih proizvodov, ki se prodajajo, v primerjavi s prejšnjim letom,

               —

               razvoj vrednotenja gojene proizvodnje na prebivalca,

               —

               razvoj deleža krme za gojene vrste, ki izhaja iz trajnostnih ali obnovljivih virov,

               —

               razvoj obsega učinkov onesnaženja,

               —

               razvoj stroškov proizvodnje na enoto proizvodnje,

               —

               razvoj stroškov prodaje na enoto proizvodnje,

               —

               razvoj povprečnega mesečnega prihodka proizvajalcev,

               —

               spremembe v stopnji neprodanih proizvodov v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               spremembe vrednosti občutljivih proizvodov v primerjavi s predhodnimi razmerami,

               —

               število nesreč (s poškodbami in/ali smrtnimi žrtvami),

               —

               spremembe števila zabeleženih kršitev pravil organizacije proizvajalcev.

      DEL B

   PREDLOŽITEV IN VSEBINA LETNEGA POROČILA
   Organizacije proizvajalcev bi morale predložiti letno poročilo po dokončanju načrtov. V primeru večletnega načrta bi bilo treba poročilo predložiti vsako leto.
   Letno poročilo bi moralo vsebovati kazalnike učinkov in rezultatov, kot so navedeni v načrtu izvajanja načrtov, ki se predloži pristojnim nacionalnim organom v odobritev.

      V Bruslju, 3. marca 2014

            Za Komisijo

         Maria DAMANAKI

            Članica Komisije

      (1)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

      (2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1418/2013 z dne 17. decembra 2013 glede načrtov proizvodnje in trženja v skladu z Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture (UL L 353, 28.12.2013, str. 40).

      (3)  Uredba Komisije (ES) št. 2508/2000 z dne 15. novembra 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 v zvezi z operativnimi programi v sektorju za ribištvo (UL L 289, 16.11.2000, str. 8).

      (4)  Spodbujanje trajnostnih ribolovnih dejavnosti pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju ohranitvene politike, kot je določena v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 354, 28.12.2013, str. 22) (uredba o skupni ribiški politiki) in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike.

      (5)  Čim boljše preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev komercialnih vrst ter po potrebi čim koristnejša uporaba takšnega ulova, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15 uredbe o skupni ribiški politiki.

      (6)  Ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.

      (7)  Spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju ohranitvene politike, kot je določena v uredbi o skupni ribiški politiki in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike.

      (8)  Iz člena 34 uredbe o skupni ribiški politiki.

      (9)  Vrste, ki so med letom običajno težavne z vidika trženja, iz člena 28(2)(d) uredbe SUT.

      (10)  Kazni so navedene v členu 28(2)(e) uredbe SUT.

      (11)  Ukrepi so navedeni v členu 8(1)(d) uredbe SUT.


title: Priporočilo Nadzornega organa EFTE št. 59/05/COL z dne  5. aprila 2005  o usklajenem programu nadzora na področju prehrane živali za leto 2005

text:
               25.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 137/19

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 59/05/COL
   z dne 5. aprila 2005
   o usklajenem programu nadzora na področju prehrane živali za leto 2005
   NADZORNI ORGAN EFTE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 109 in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča ter zlasti člena 5(2)(b) in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju akta iz točke 31a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/53/ES z dne 25. oktobra 1995 o določitvi načel izvajanja uradnega nadzora na področju prehrane živali
       (1)), kakor je bil spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti njenega člena 22(3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Države Efte so leta 2004 opredelile nekatera vprašanja, za katera je primerno izvesti usklajeni program nadzora v letu 2005.

               (2)

               Čeprav akt iz točke 33 poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi
                   (2)), kakor je bil spremenjen, določa največjo vsebnost aflatoksina B1 v krmi, ne obstajajo predpisi EGP za druge mikotoksine, kakor so ohratoksin A, zearalenon, deoksinivalenol in fumonizini. Zbiranje podatkov o prisotnosti navedenih mikotoksinov na podlagi naključnega vzorčenja lahko zagotovi koristne podatke za oceno stanja in nadalje za razvoj zakonodaje. Poleg tega so nekatera posamična krmila, na primer žita in oljna semena, zaradi pogojev spravila, skladiščenja in prevoza pridelka posebno izpostavljena kontaminaciji z mikotoksini. Ker koncentracija mikotoksinov iz leta v leto niha, je primerno zbrati podatke za vse navedene mikotoksine iz nekaj zaporednih let.

               (3)

               Antibiotike, razen kokcidiostatikov in histomonostatikov, je mogoče tržiti in jih uporabljati kot krmne dodatke le do 31. decembra 2005. Prejšnji pregledi za ugotavljanje prisotnosti antibiotikov in kokcidiostatikov v posameznih krmilih, pri katerih nekatere od navedenih snovi niso dovoljene, so pokazali, da še vedno prihaja do tovrstnih kršitev. Zaradi pogostosti tovrstnih ugotovitev in občutljivosti tega problema je nadaljevanje pregledov upravičeno. Pomembno je zagotoviti, da se omejitve uporabe posamičnih krmil živalskega izvora v krmi, kakor določa ustrezna zakonodaja EGP, dejansko izvajajo.

               (4)

               O udeležbi Norveške in Islandije pri programih iz področja uporabe Priloge II k temu priporočilu glede snovi, ki niso dovoljene kot krmni dodatki, bo treba presoditi glede na njuna odstopanja od poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP in zlasti od akta iz točke 1a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali).

               (5)

               O udeležbi Islandije pri programih iz področja uporabe Priloge III k temu priporočilu glede omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora bo treba presoditi glede na njena odstopanja od poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

               (6)

               Primerno je zagotoviti, da vsebnosti elementov v sledovih, in sicer bakra in cinka, v krmnih mešanicah za prašiče ne presegajo zgornje mejne vrednosti, določene z aktom iz točke 1zq poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 1334/2003 z dne 25. julija 2003 o spremembi pogojev za dovoljenje za več krmnih dodatkov, ki spadajo v skupino elementov v sledovih
                   (3)
                  ), kakor je bil spremenjen. O udeležbi Norveške pri programih iz področja uporabe Priloge IV bo treba presoditi glede na njena odstopanja od poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP.

               (7)

               Ukrepi, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Odbora za rastline in živalsko krmo Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte –

         PRIPOROČA:

               1.

               Priporoča se, da države Efte v letu 2005 izvedejo usklajeni program nadzora, katerega namen je preveriti:

                           (a)

                           koncentracijo mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola in fumonizinov) v krmi z navedbo analiznih metod; metoda vzorčenja mora vsebovati naključno in ciljno vzorčenje; pri ciljnem vzorčenju se jemljejo vzorci posamičnih krmil, za katera se sumi, da vsebujejo višje koncentracije mikotoksinov, na primer žitnih zrn, oljnih semen in plodov, njihovih proizvodov in stranskih proizvodov, ter posamičnih krmil, ki se dlje časa skladiščijo ali prevažajo po morju na velike razdalje; v primeru aflatoksina B1 je posebna pozornost potrebna zlasti pri krmnih mešanicah za molznice, ki niso krave molznice; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi I;

                           (b)

                           antibiotike, kokcidiostatike in/ali histomonostatike, ne glede na to ali so dovoljeni kot krmni dodatki za nekatere živalske vrste in kategorije, ki so pogosti v nemediciranih premiksih in krmnih mešanicah, v katerih te zdravilne učinkovine niso dovoljene; pregledi morajo biti usmerjeni na navedene zdravilne snovi v premiksih in krmnih mešanicah, kadar pristojni organ meni, da obstaja večja verjetnost za odkritje nepravilnosti; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi II;

                           (c)

                           izvajanje omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora, kakor je navedeno v Prilogi III;

                           (d)

                           vsebnosti bakra in cinka v krmnih mešanicah za prašiče, kakor je navedeno v Prilogi IV.

               2.

               Priporoča se, da države Efte vključijo rezultate usklajenega programa nadzora iz odstavka 1 v ločeno poglavje letnega poročila o inšpekcijskih nadzornih dejavnostih, ki ga je treba do 1. aprila 2006 predložiti Nadzornemu organu Efte, v skladu s členom 22(2) akta iz točke 31a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/53/ES z dne 25. oktobra 1995 o določitvi načel izvajanja uradnega nadzora na področju prehrane živali) in najnovejšo različico usklajenega vzorca za poročanje.

      V Bruslju, 5. aprila 2005

            Za Nadzorni organ EFTA

         Niels FENGER

            Direktor

         Bernd HAMMERMANN

            Član kolegija

      (1)  UL L 265, 8.11.1995, str. 17. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 234, 1.9.2001, str. 55).

      (2)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/100/ES (UL L 285, 1.11.2003, str. 33).

      (3)  UL L 187, 26.7.2003, str. 11.

      PRILOGA I
      Koncentracija nekaterih mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola in fumonizinov) v krmi
      Posamezni rezultati vseh testiranih vzorcev; vzorec za poročila iz odstavka 1(a)

                  Krma

                  Vzorčenje
                  (naključno ali ciljno)

                  Vrsta in koncentracija mikotoksinov (μg/kg pri krmi z deležem vlage 12 %)

                  Vrsta

                  Država porekla

                  Aflatoksin B1

                  Ohratoksin A

                  Zearalenon

                  Deoksinivalenol

                  Fumonizini (1)

            Pristojni organ mora tudi navesti:

                  —

                  ukrepe, ki so bili izvedeni ob prekoračitvi zgornje mejne vrednosti aflatoksina B1,

                  —

                  uporabljene analizne metode,

                  —

                  meje zaznavnosti.

         (1)  Koncentracija fumonizinov zajema vse fumonizine B1, B2 in B3.

      PRILOGA II
      Prisotnost nekaterih zdravilnih učinkovin, ki niso dovoljene kot krmni dodatki
      Nekateri antibiotiki, kokcidiostatiki in druge zdravilne snovi so lahko zakonito prisotni kot dodatki v premiksih in krmnih mešanicah za nekatere vrste in kategorije živali, če izpolnjujejo zahteve iz člena 10 akta iz točke 1a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali
          (1)).
      Prisotnost nedovoljenih zdravilnih snovi v krmi pomeni kršitev.
      Kot predmet nadzora se lahko izberejo naslednje zdravilne snovi:

                  1.

                  Zdravilne snovi, ki so dovoljene kot krmni dodatki le za nekatere živalske vrste ali kategorije:

                              avilamicin

                              dekokvinat

                              diklazuril

                              flavofosfolipol

                              halofuginon hidrobromid

                              lasalocid A natrij

                              alfa amonijev maduramicin

                              natrijev monenzin

                              narazin

                              narazin-nikarbazin

                              robenidin hidroklorid

                              natrijev salinomicin

                              natrijev semduramicin

                  2.

                  Zdravilne snovi, ki niso več dovoljene kot krmni dodatki:

                              amprol

                              amprol/etopabat

                              arprinocid

                              avoparcin

                              karbadoks

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              ipronidazol

                              metiklorpindol

                              metiklorpindol/metilbenzokvat

                              nikarbazin

                              nifursol

                              olakvindoks

                              ronidazol

                              spiramicin

                              tetraciklini

                              tilozin fosfat

                              virginiamicin

                              cink bacitracin

                              druge antimikrobne snovi

                  3.

                  Zdravilne snovi, ki niso bile nikoli dovoljene kot krmni dodatki:

                              druge snovi.
                              Posamezni rezultati vseh vzorcev, ki niso v skladu z zahtevami; vzorec za poročila, kakor je naveden v odstavku 1(b)

                                          Vrsta krme (živalske vrste in kategorije)

                                          Odkrita snov

                                          Ugotovljena vsebnost

                                          Razlog kršitve (2)

                                          Izvedeni ukrep

                                    Pristojni organ mora navesti tudi:

                                          —

                                          skupno število testiranih vzorcev;

                                          —

                                          imena preiskovanih snovi;

                                          —

                                          uporabljene analizne metode;

                                          —

                                          meje zaznavnosti.

         (1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

         (2)  Razlog za prisotnost nedovoljene snovi v krmi, kakor je bilo ugotovljeno po preiskavi, ki jo je opravil pristojni organ.

      PRILOGA III
      Omejitve proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora
      Brez poseganja v člene 3 do 13 in 15 Direktive 95/53/ES bi morale države Efte v letu 2005 izvesti usklajeni program nadzora, da bi ugotovile, ali so bile omejitve proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora upoštevane.
      Zlasti zato, da bi zagotovili učinkovito izvajanje prepovedi krmljenja nekaterih živali s predelanimi živalskimi beljakovinami, kakor določa Priloga IV akta iz točke 7.1.12 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij
          (1)), morajo države Efte izvajati poseben program nadzora, ki temelji na usmerjenem nadzoru. V skladu s členom 4 Direktive 95/53/ES mora navedeni program nadzora temeljiti na strategiji upoštevanja tveganj ter vključevati vse stopnje proizvodnje in vse vrste prostorov, v katerih krmo proizvajajo, z njo rokujejo in upravljajo. Države Efte morajo posebno pozornost usmeriti na opredelitev meril, ki se lahko povežejo s tveganjem. Ponder, določen za vsako merilo, mora biti sorazmeren s tveganjem. Pogostost inšpekcijskega nadzora in število vzorcev, analiziranih v prostorih, mora biti sorazmerna z vsoto ponderjev, ki so dodeljeni navedenim prostorom.
      Naslednji prostori in merila se upoštevajo kot okvir za oblikovanje programa nadzora:

                  Prostori

                  Merila

                  Ponderiranje

                  Obrati za proizvodnjo krme

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme z dvojno proizvodno linijo, ki proizvajajo krmno mešanico za prežvekovalce in neprežvekovalce z vsebnostjo predelanih živalskih beljakovin, ki so predmet odstopanja

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme, za katera so bile ugotovljene kršitve ali zanje obstaja sum

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme, ki v velikih količinah uvažajo krmo z visoko vsebnostjo beljakovin, na primer ribjo moko, sojino moko, koruzno moko z glutenom in beljakovinske koncentrate

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme z veliko proizvodnjo krmne mešanice

                              —

                              Tveganje navzkrižne kontaminacije zaradi proizvodnih postopkov v obratu (uporaba silosov, nadzor učinkovitosti ločitve proizvodnih linij, nadzor sestavin, notranjega laboratorija, postopkov vzorčenja)

                  Mejne kontrolne točke in druge vstopne točke v Skupnost

                              —

                              Velika/majhna količina uvožene krme

                              —

                              Krma z visoko vsebnostjo beljakovin

                  Kmetije

                              —

                              Domače mešalne naprave in uporaba predelanih živalskih beljakovin, ki so predmet odstopanja

                              —

                              Kmetije s prežvekovalci in drugimi vrstami (tveganje navzkrižnega krmljenja)

                              —

                              Kmetije, ki kupujejo krmo v razsutem stanju

                  Trgovci

                              —

                              Skladišča in vmesno skladiščenje krme z visoko vsebnostjo beljakovin

                              —

                              Velik obseg trgovine s krmo v razsutem stanju

                              —

                              Trgovci s krmno mešanico, proizvedeno v tujini

                  Premične mešalne naprave

                              —

                              Mešalne naprave za proizvodnjo krme hkrati za prežvekovalce in neprežvekovalce

                              —

                              Mešalne naprave, za katera so bile ugotovljene kršitve ali zanje obstaja sum

                              —

                              Mešalne naprave, ki vključujejo krmo z visoko vsebnostjo beljakovin

                              —

                              Mešalne naprave z veliko proizvodnjo krme

                              —

                              Mešalne naprave uporablja večje število kmetij, vključno s kmetijami, ki imajo prežvekovalce

                  Prevozna sredstva

                              —

                              Vozila, ki se uporabljajo za prevoz predelanih živalskih beljakovin in krme

                              —

                              Vozila, za katera so bile ugotovljene kršitve ali zanje obstaja sum

            Namesto navedenih prostorov in meril lahko države Efte do 31. marca 2005 pošljejo Nadzornemu organu Efte svojo oceno tveganja.
      Vzorčenje mora biti usmerjeno na serije ali primere, pri katerih je najbolj verjetna navzkrižna kontaminacija s prepovedanimi predelanimi beljakovinami (prva serija po prevozu krme, ki vsebuje živalske beljakovine, prepovedane za to serijo, tehnične težave ali spremembe proizvodnih linij, spremembe skladiščnih prostorov ali silosov za snovi v razsutem stanju).
      V letu 2005 morajo države Efte izvajati predvsem analize pulpe sladkorne pese in posamičnih uvoženih krmil.
      Najmanjše število inšpekcijskih nadzorov na leto v državi Efte mora biti 10 na 100 000 ton proizvedene krmne mešanice. Najmanjše število uradnih vzorcev na leto v državi Efte mora biti 20 na 100 000 ton proizvedene krmne mešanice. Do odobritve drugih metod je treba za analizo vzorcev uporabljati mikroskopsko identifikacijo in oceno, kakor je opredeljeno v aktu iz točke 31i poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 2003/126/ES o analitski metodi za določanje sestavin živalskega izvora pri uradnem nadzoru krme
          (2)). Vsakršno prisotnost prepovedanih sestavin živalskega izvora v krmi je treba obravnavati kot kršitev prepovedi krmljenja.
      Rezultate programov nadzora je treba sporočiti Nadzornemu organu Efte in pri tem uporabiti naslednje vzorce.
      Zbirni seznam pregledov v zvezi z omejitvami krmljenja s krmo živalskega izvora (krmljenje s prepovedanimi predelanimi živalskimi beljakovinami)
      A.   Dokumentirani inšpekcijski nadzor

                  Stopnja

                  Število inšpekcijskih nadzorov, vključno s preverjanjem prisotnosti predelanih živalskih beljakovin

                  Število kršitev na podlagi pregleda dokumentov itd., in ne na podlagi laboratorijskega testiranja

                  Uvoz posamičnih krmil

                  Skladiščenje posamičnih krmil

                  Obrati za proizvodnjo krme

                  Domače mešalne naprave/premične mešalne naprave

                  Posredniki za krmo

                  Prevozna sredstva

                  Kmetije z neprežvekovalci

                  Kmetije s prežvekovalci

                  Drugo: ...

      B.   Vzorčenje in testiranje posamičnih krmil ter krmnih mešanic na predelane živalske beljakovine

                  Prostori

                  Število uradnih vzorcev, testiranih na predelane živalske beljakovine

                  Število vzorcev, ki niso v skladu z zahtevami;

                  Prisotnost predelanih živalskih beljakovin kopenskih živali

                  Prisotnost predelanih živalskih beljakovin rib

                  Posamična krmila

                  Krmne mešanice

                  Posamična krmila

                  Krmne mešanice

                  Posamična krmila

                  Krmne mešanice

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  Ob uvozu

                  Obrati za proizvodnjo krme

                  Posredniki/skladiščenje

                  Prevozna sredstva

                  Domače mešalne naprave/premične mešalne naprave

                  Na kmetiji

                  Drugo: ...

      C.   Zbirni seznam prepovedanih predelanih živalskih beljakovin v vzorcih krme, namenjene za prežvekovalce

                  Mesec odvzema vzorca

                  Vrsta, stopnja in izvor kontaminacije

                  Uporabljene sankcije (ali drugi ukrepi)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1993/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 12).

         (2)  UL L 339, 24.12.2003, str. 78.

      PRILOGA IV
      Posamezni rezultati vseh vzorcev (vzorcev, ki so v skladu z zahtevami in vzorcev, ki niso) v zvezi z vsebnostjo bakra in cinka v krmni mešanici za prašiče

                  Vrsta krmne mešanice
                  (živalska kategorija)

                  Element v sledovih
                  (baker ali cink)

                  Ugotovljena vsebnost
                  (mg/kg popolne krmne mešanice)

                  Razlog za prekoračitev največje vsebnosti (1)

                  Izvedeni ukrep

         (1)  Kakor je bilo ugotovljeno po preiskavi, ki jo je opravil pristojni organ.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/73

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/19)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Luksemburga za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Luksemburga za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburg ni opredeljen kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2015. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)

               Luksemburg je 30. aprila 2015 predložil nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje zmanjšanje nominalnega presežka z 0,6 % BDP v letu 2014 na 0,1 % BDP v letu 2015. Nato namerava presežek dvigniti na 0,9 % BDP v letu 2018. Vlada v celotnem programskem obdobju načrtuje doseganje srednjeročnega cilja – strukturnega presežka v višini 0,5 % BDP. V skladu s programom za stabilnost namerava vlada obdržati delež javnega dolga v BDP precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %. Za delež dolga se pričakuje, da bo v celotnem programskem obdobju znašal okoli 24 % BDP, pri čemer naj bi bil v letu 2016 nekoliko nad 24 %, do leta 2019 pa naj bi se zmanjšal na manj kot 24 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je za leto 2015 ugoden, za naslednja leta pa verjeten. Vendar od leta 2016 naprej obstajajo tveganja, povezana z izvajanjem proračunskih ukrepov. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo v letih 2015 in 2016 še naprej dosegal srednjeročni cilj. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast. Fiskalni okvir Luksemburga je bil s sprejetjem srednjeročnega proračunskega okvira in ustanovitvijo fiskalnega sveta pomembno okrepljen. Kljub temu pa bi bilo treba odpraviti znatne pomanjkljivosti z rednim objavljanjem medletnih fiskalnih statističnih podatkov, kar je bistven element za sprotno spremljanje proračunskih gibanj.

               (9)

               Pričakovani upad prihodkov iz naslova davka na potrošnjo zaradi spremembe zakonodaje na področju e-trgovanja kaže na negotovost vsaj enega dela davčnih prihodkov. Za zagotovitev večje predvidljivosti bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo in uskladiti obdavčevanje, zlasti z revizijo trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z okoljskimi davki. Pripravljati se je začela celostna davčna reforma (z začetkom veljavnosti leta 2017).

               (10)

               Dolgoročno vzdržnost javnih financ kljub nedavni reformi sistema ogrožata rast odhodkov za pokojnine in stalno naraščanje izdatkov za dolgotrajno oskrbo. Po napovedih naj bi imelo zavarovanje za dolgotrajno oskrbo v letu 2015 primanjkljaj (6); njegove rezerve naj bi se po pričakovanjih postopoma zmanjšale in že leta 2017 padle pod zakonsko določeno najnižje kritje v višini 10 % stroškov. V proračunu za leto 2015 so bili sprejeti nekateri ukrepi, ki bi lahko omogočili prihranke (7). Vendar načrtovana reforma zavarovanja za dolgotrajno oskrbo, ki ljudem, ki potrebujejo dolgoročno oskrbo, z ustreznim financiranjem zagotavlja primerno raven storitev, še ni bila prenesena v zakonodajo. Reforma pokojninskega sistema iz leta 2012 ni bila dovolj ambiciozna, saj le delno odpravlja veliko vrzel med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo. Še vedno obstajajo številne možnosti za predčasno upokojitev. Udeležba starejših delavcev na trgu dela v primerjavi z drugimi državami članicami ostaja zelo nizka. Pripravljen je bil osnutek zakonodaje, ki je povezan s pokojninsko reformo in s katerim se spreminja delovnopravna zakonodaja (pakt o starosti). Zajema sveženj ukrepov za spodbujanje starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela.

               (11)

               Za luksemburško gospodarstvo so značilne precejšnje razlike v produktivnosti dela med gospodarskimi sektorji, pri čemer je produktivnost v finančnem sektorju dvakrat višja kot v drugih sektorjih. To pomeni, da bi v skladu s sektorsko produktivnostjo dela večje razlike v sektorskih realnih plačah lahko pripomogle k prerazporeditvi delovne sile v prid konkurenčnim sektorjem v vzponu ali sektorjem, ki jih je prizadela izguba stroškovne konkurenčnosti. Še vedno ostajajo ovire za dolgoročno potrebne sektorske prilagoditve plač.

               (12)

               Kljub nasploh dobro delujočemu trgu dela in visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe je stopnja zaposlenosti starejših delavcev, žensk in nizko kvalificiranih mladih razmeroma nizka. Institucionalne ovire še vedno zavirajo izvajanje učinkovitih aktivacijskih politik. V okviru javne službe za zaposlovanje se pripravlja pomembna reforma, s katero se bo iskalcem zaposlitve zagotovilo individualno svetovanje, vlada pa jo namerava zaključiti do konca leta 2015. Osnutek reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter reforma srednješolskega izobraževanja za izboljšanje učnih rezultatov učencev, zlasti tistih, ki izhajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja, še nista bila sprejeta. Napovedani ukrepi v zvezi z materinskim nadomestilom in dodatki za šolanje ter načrtovana reforma starševskega dopusta bodo po pričakovanjih prispevali k večji udeležbi žensk na trgu dela. Negativne spodbude za delo prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu izhajajo iz sistema t. i. skupne obdavčitve in iz zasnove sistema socialnih prejemkov. Kljub visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe učni rezultati ostajajo nezadovoljivi, izboljšanje položaja ljudi s priseljenskim ozadjem in nizko kvalificiranih mladih pa težavno. Še vedno obstajajo izzivi ponudbe na trgu dela, povezani z institucionalnimi dejavniki in zasnovo sistema socialnih prejemkov, ter povzročajo težave na trgu dela.

               (13)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost in meni (8), da Luksemburg izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (9). Luksemburg bi moral kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Luksemburg v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Razširi davčno osnovo, zlasti pri davku na potrošnjo, periodičnih davkih na premoženje in okoljskih davkih.

               2.

               Odpravi vrzel med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo, in sicer z omejevanjem predčasnega upokojevanja in povezovanjem zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo.

               3.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami reformira sistem določanja plač, da se zagotovi razvoj plač glede na razvoj produktivnosti, zlasti na sektorski ravni.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 72).

      (4)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (5)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, exercise 2015, na voljo na http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  Ukrepa 255 in 256 proračuna za leto 2015, ki je na voljo na http://www.budget.public.lu/.

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (9)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


title: Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi: trikloroetilen, benzen in 2-metoksi-2-metilbutan (TAME) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2271) (Besedilo velja za EGP)

text:
               21.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 162/34

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 30. maja 2008
   o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi: trikloroetilen, benzen in 2-metoksi-2-metilbutan (TAME)
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2271)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2008/471/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 1179/94 (2) in (ES) št. 2364/2000 (3) v tem zaporedju o prvem in četrtem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba (EGS) št. 793/93:

                           —

                           trikloroetilen,

                           —

                           benzen,

                           —

                           2-metoksi-2-metilbutan (TAME).

               (2)

               Države članice poročevalke, imenovane v skladu z navedenimi uredbami, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (4), za navedene snovi dokončale ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje ter predlagale strategijo za omejitev tveganja.

               (3)

               Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) ter Znanstvenim odborom za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), ki sta o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdala svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani znanstvenih odborov.

               (4)

               Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (5).

               (5)

               Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi.

               (6)

               Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varnost pri delu, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi.

               (7)

               Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 –

         PRIPOROČA:
   ODDELEK 1
   TRIKLOROETILEN

         (št. CAS 79-01-6; št. Einecs 201-167-4)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (1)

               1.

               Prostovoljni sporazum naj se obravnava z evropskim združenjem za klorirana topila v imenu evropskih proizvajalcev snovi, njenimi distributerji in potrošniki, ki omejuje prodajo snovi na kupce, ki upoštevajo listino o varni uporabi trikloroetilena pri čiščenju kovin. Ta listina zahteva od uporabnikov, da pri čiščenju kovin uporabljajo trikloroetilen samo v zaprtih ali zatesnjenih sistemih, kakor so opredeljeni v 4. delu evropskega standarda EN 12921, in da jih nadzoruje tretja stran.

         ODDELEK 2
   BENZEN

         (št. CAS 71-43-2; št. Einecs 200-753-7)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (2, 3, 4, 5)

               2.

               Zaradi odprave morebitnih tveganj za industrijske čistilne naprave v obratih za proizvodnjo/predelavo benzena se priporoča: Pristojni organi zadevnih držav članic v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES (6) Evropskega parlamenta in Sveta (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja), določijo pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za benzen, da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

               3.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za benzen in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

               4.

               Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES (o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja) je treba benzen upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

               5.

               Po potrebi morajo nadzorovanje izpostavljenosti mikroorganizmov v čistilnih napravah urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za mikroorganizme in okolje.

         ODDELEK 3
   2-METOKSI-2-METILBUTAN (TAME)

         (št. CAS 994-05-8; št. Einecs 213-611-4)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (6–11)

               6.

               Glavni cilj sedanje zakonodaje Skupnosti (7) je preprečevanje vseh vnosov, ki jih povzroči človek, v podzemne vode, vključno s TAME. Zato se priporoča, da se po potrebi izvajajo programi nadzora zaradi zgodnjega odkrivanja onesnaženja podzemnih voda s TAME.

               7.

               Nadalje se priporoča pogosta uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij pri gradnji in delovanju objektov za podzemno skladiščenje in distribuciji bencina na bencinskih servisih. Države članice bi morale s tem v zvezi preučiti možnost uvedbe zavezujočih zahtev, in sicer zlasti za bencinske servise na območjih obnavljanja podzemnih voda.

               8.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za TAME, da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

               9.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za TAME in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsak pomembni razvojni dosežek.

               10.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v površinske vode urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

               11.

               Ukrepi za zmanjšanje tveganja, priporočeni zaradi varovanje podzemnih voda, veljajo za zadostne za zaščito prebivalstva, izpostavljeno prek okolja.

         ODDELEK 4
   NASLOVNIKI

               12.

               To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice.

      V Bruslju, 30. maja 2008

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (2)  UL L 131, 26.5.1994, str. 3.

      (3)  UL L 273, 26.10.2000, str. 5.

      (4)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

      (5)  UL C 157, 21.6.2008, str. 1.

      (6)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

      (7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).


title: 2011/336/EU: Priporočilo Sveta z dne 17. maja 2011 o imenovanju predsednika Evropske centralne banke

text:
               9.6.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 150/8

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 17. maja 2011
   o imenovanju predsednika Evropske centralne banke
   (2011/336/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola –
   PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:
   da se Mario DRAGHI imenuje za predsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let z učinkom od 1. novembra 2011.

      V Bruslju, 17. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MATOLCSY Gy.


Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Italije, 2005-2009


				|

		52013DC0375

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2013 in mnenje Sveta o slovaškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016 /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Slovaške za leto 2013 in mnenje Sveta o slovaškem programu stabilnosti za
obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za
rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših smernicah za
ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010
sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je 6. julija 2012
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za
leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi slovaškega programa stabilnosti za
obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je 28. novembra 2012
sprejela letni pregled rasti[5],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem Slovaške ni
opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(6)       Evropski svet je 14. marca 2013
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti,
odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne
uprave.
(7)       Slovaška je 24. aprila 2013
predložila nacionalni reformni program za leto 2013, 30. aprila 2013 pa
program stabilnosti za leto 2013, ki zajema obdobje 2012–2016. Programa sta
bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da
je Slovaška z obsežno fiskalno konsolidacijo zmanjšala javnofinančni
primanjkljaj s 7,7 % BDP v letu 2010 na 4,3 % v letu 2012 in da je na
podlagi trenutnih pričakovanj na dobri poti, da odpravi čezmerni
primanjkljaj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske
napovedi v programu, je verjeten. Slovaški organi so v primerjavi z napovedjo
Komisije uporabili podobne predpostavke glede stopenj rasti BDP, le predvidena
sestava rasti je nekoliko drugačna. Cilj proračunske strategije,
opisane v programu, je doseči fiskalni položaj, ki bo zagotavljal dolgoročno
vzdržnost javnih financ. Da bi to dosegla, je vlada potrdila cilj zmanjšanja
nominalnega primanjkljaja v letu 2013 pod referenčno vrednost 3 % BDP
v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2013
znaša 1,4 % BDP, kar je precej več od zahtevane letne konsolidacije v
višini 1 %, ki jo je priporočil Svet. Velik del prihrankov pri
odhodkih v letu 2013 naj bi izviral iz lokalne uprave in drugih enot širšega
sektorja države, na katere centralna država nima neposrednega vpliva. To lahko
pomeni tveganje za izpolnitev cilja, saj so bili v preteklosti načrtovani
odhodki že večkrat preseženi. Program potrjuje prejšnji srednjeročni
proračunski cilj v višini -0,5 %, ki naj bi bil dosežen do leta 2018
in je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V letih po tem, ko naj
bi bil odpravljen čezmerni primanjkljaj, je predvideno izboljšanje
(preračunanega) strukturnega proračunskega salda za leti 2014 in 2015
ustrezno (0,6 oziroma 0,7 o.t. BDP), za leto 2016 pa nezadostno (0,3 o.t. BDP).
Pričakuje se, da bo Slovaška izpolnila referenčno vrednost za
odhodke. V skladu s programom naj bi javni dolg do leta 2016 ostal pod
referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Pomladanska napoved
Komisije predvideva povečanje deleža dolga na 54,6 % BDP v letu 2013
in 56,7 % BDP v letu 2014.
                Da bi zagotovili znatno zmanjšanje nominalnega primanjkljaja od leta 2011,
so se slovaški organi zanašali tudi na krčenje naložb, ki se financirajo
iz državnega proračuna, kar srednje- do dolgoročno ni nujno vzdržno,
in na enkratne ukrepe. V prihodnje bo treba paziti, da se pri nadaljnji
konsolidaciji in konvergenci ne bodo krčili odhodki za kategorije, ki
spodbujajo rast, kot so izobraževanje, inovacije in prometna infrastruktura.
(9)       Slovaška ima na voljo
možnosti za pridobitev dodatnih virov, in sicer lahko razširi davčno
osnovo, omeji obseg neizpolnjevanja davčnih obveznosti in davčnih
utaj ter poveča uporabo davkov, ki manj zavirajo rast, kot so davki na
nepremičnine in okoljski davki. Leta 2012 je bil sprejet akcijski
načrt za boj proti davčnim goljufijam s posebnim poudarkom na DDV. Da
bi bila strategija uspešna, so potrebni dodatni ukrepi, zlasti izboljšanje
infrastrukture IT, razširitev pristojnosti in revizijskih zmogljivosti organov
ter zagotavljanje naknadne sodne obravnave.
(10)     Slovaška je leta 2012 sprejela
pokojninsko reformo za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ,
vendar njena vrzel v dolgoročni vzdržnosti v višini 4,9 % BDP ostaja
precej nad povprečjem EU, ki znaša 3 % BDP. Glavni razlog je staranje
prebivalstva, pri čemer so izdatki za pokojnine prispevali 1,5 o.t. BDP,
izdatki za zdravstvo pa 2 o.t. BDP. Ker naj bi se izdatki Slovaške za zdravstvo
dolgoročno močno povečali, bo morala država ob doseženem
napredku pri izboljševanju vzdržnosti pokojninskega sistema izvesti tudi
zdravstveno reformo, da bi zagotovila vzdržnost javnih financ. Uvedba
učinkovitih spodbud in nadzornih mehanizmov bi pripomogla k izboljšanju stroškovne
učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva.
(11)     Brezposelnost ostaja eden
glavnih izzivov slovaškega gospodarstva. V zadnjih mesecih je Slovaška sprejela
ukrepe za reformo aktivnih politik trga dela. Vendar pa bo uspešnost reform
odvisna zlasti od sposobnosti javnega zavoda za zaposlovanje, da te reforme
učinkovito izvede. Potrebni so tudi dodatni, bolj ciljno usmerjeni ukrepi
za najbolj prikrajšane iskalce zaposlitve. Zagotavljanje socialne pomoči
bi moralo biti bolj vezano na ponoven vstop v aktivnost, poleg tega pa je treba
v sistemu davčnih olajšav in nadomestil odpraviti elemente, ki ljudi
odvračajo od sprejemanja in opravljanja slabo plačanih del. Večja
udeležba žensk in starejših na trgu dela bi pripomogla k povečanju skupne
stopnje zaposlenosti in doseganju nacionalnega cilja glede stopnje zaposlenosti
do leta 2020 (72 %). Vendar pa pomanjkanje zmogljivosti otroškega varstva,
zlasti za otroke, mlajše od treh let, otežuje ponovno vključevanje mater
na trg dela.
(12)     Slovaška ima eno najvišjih
stopenj brezposelnosti mladih v EU. Kljub reformnim ukrepom, ki so bili
sprejeti v letu 2012 za izboljšanje kakovosti izobraževanja in njegove
ustreznosti glede na potrebe trga dela, je prehod iz šolanja v zaposlitev še
vedno težaven, izobraževalni sistem pa se ne odziva dovolj hitro na potrebe
trga dela. Izdatki za izobraževanje na prebivalca dajejo prednost količini
pred kakovostjo, delež sredstev, namenjenih pouku (učitelji, gradiva in
oprema) pa je nizek. Izboljšanje kakovosti visokega šolstva in sodelovanje med
podjetji in izobraževalnimi ustanovami bi prispevalo tudi k razvoju dobro
delujočega trikotnika znanja, večji učinkovitosti in
privlačnosti naložb v raziskave in razvoj ter izboljšanju inovacijske
sposobnosti slovaškega gospodarstva.
(13)     Slabo izkoriščen delovni
potencial zadeva tudi marginalizirane skupnosti, ki se soočajo z velikimi
ovirami pri vključevanju na trg dela in v izobraževalni sistem. V letu 2012
na tem področju ni bilo storjenega nič konkretnega in življenjske
razmere marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi, ostajajo težke.
Pomembno je, da Slovaška pospeši prizadevanja za izboljšanje izobraževalnih
rezultatov marginaliziranih skupin ter zagotovi uvedbo ciljnih aktivacijskih
ukrepov za odrasle.
(14)     Kljub opaznemu napredku je
Slovaška na petem mestu med najbolj energetsko intenzivnimi državami
članicami, delno zato, ker ima najvišji delež industrije v gospodarstvu (25,9 %
BDP). Obenem pa so cene električne energije razmeroma visoke, zlasti za
male in srednje velike industrijske odjemalce. Slovaška si je v zadnjih letih
prizadevala delno liberalizirati svoj energetski trg, vendar lahko delovanje
trga še izboljša, zlasti s povečanjem preglednosti, kar vključuje
določanje omrežnih tarif, ter z izboljšanjem ekonomske podlage in
predvidljivosti regulativnih odločitev. Tudi zanesljivost oskrbe z
energijo je mogoče dodatno izboljšati in določiti bolj ambiciozne
cilje glede energetske učinkovitosti.
(15)     Slovaška je leta 2012
začela izvajati obsežno reformo javne uprave, da bi javne storitve za
državljane in podjetja postale bolj prijazne uporabnikom. Na ravni centralne
države ter njene splošne kakovosti in učinkovitosti pa se reforma zaenkrat
ne izvaja. Napredka pri reformi sodstva ni bilo, zato so sodni postopki še
vedno dolgotrajni, zlasti v zadevah v zvezi z insolventnostjo, alternativno
reševanje sporov pa se ne uporablja dovolj. Slovaška je nedavno prenovila
predpise o javnem naročanju ter okrepila neodvisnost urada za javna
naročila, vendar izkušnje pri izvajanju strukturnih skladov EU kažejo, da
je učinkovito izvajanje predpisov o javnem naročanju še vedno
problem.
(16)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo
prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni
upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko
politiko na Slovaškem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih
iz točk 1 do 6 spodaj.
(17)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil slovaški program stabilnosti, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v
priporočilih iz točk 1 in 2 spodaj.
(18)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot
celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države
članice, katerih valuta je euro. Slovaška bi morala tudi zagotoviti, da se
ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –
PRIPOROČA, naj Slovaška v obdobju 2013–2014
izvede naslednje ukrepe:
1.           Izvaja naj proračun za
leto 2013, kot je predvideno, da na vzdržen način odpravi čezmeren
primanjkljaj in doseže fiskalno konsolidacijo, določeno v
priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Ko bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, naj nadaljuje s
strukturnimi prilagoditvami, ki ji bodo omogočile, da bo izpolnila
srednjeročni proračunski cilj do leta 2017. Izogiba naj se rezom
odhodkov s spodbujevalnim učinkom na rast in okrepi prizadevanja za
izboljšanje učinkovitosti javne porabe. Nadaljuje naj že sprejeto
pokojninsko reformo, dodatno izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z
zmanjšanjem vrzeli v financiranju javnega pokojninskega sistema ter poveča
stroškovno učinkovitost zdravstvenega sektorja.
2.           Pospeši naj izvajanje
akcijskega načrta za boj proti davčnim goljufijam in nadaljuje s
prizadevanji za izboljšanje pobiranja DDV, zlasti z okrepitvijo
analitičnih in revizorskih zmogljivosti davčne uprave. Izboljša naj
izpolnjevanje davčnih obveznosti. Obdavčitev nepremičnin naj
prilagodi njihovi tržni vrednosti.
3.           Sprejme naj ukrepe za
izboljšanje usposobljenosti javnega zavoda za zaposlovanje za zagotavljanje
posameznikom prilagojenih storitev za iskalce zaposlitve ter okrepi povezanost
med aktivacijskimi ukrepi in socialno pomočjo. Učinkoviteje naj
rešuje problem dolgotrajne brezposelnosti, in sicer z aktivacijskimi ukrepi in
prilagojenim usposabljanjem. Izboljša naj zagotavljanje zmogljivosti otroškega
varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let. Zmanjša naj davčni primež
za delavce z nizkimi dohodki in prilagodi sistem nadomestil za brezposelnost.
4.           Okrepi naj prizadevanja za
zmanjšanje visoke brezposelnosti mladih, na primer s pomočjo jamstva za
mlade. Sprejme naj ukrepe za privabljanje mladih v učiteljski poklic in
izboljša izobraževalne rezultate. Pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju
naj okrepi usposabljanje na delovnem mestu v podjetjih. Na področju
visokošolskega izobraževanja naj vzpostavi več programov dodiplomskega
študija, prilagojenih potrebam na trgu dela. Podpira naj učinkovit prenos
znanja s spodbujanjem sodelovanja med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in
gospodarstvom. Okrepi naj prizadevanja za izboljšanje dostopa do
visokokakovostne in vključujoče predšolske vzgoje in izobraževanja v
šolah za marginalizirane skupine, vključno z Romi.
5.           Okrepi naj prizadevanja za
boljše delovanje energetskega trga, in sicer naj zlasti poveča preglednost
mehanizma za določanje omrežnih tarif ter poveča odgovornost
regulatorja. Okrepi naj povezave s sosednjimi državami. Izboljša naj energetsko
učinkovitost, zlasti v sektorju stavb in industriji.
6.           S spremembo zakona o javnih
uslužbencih naj poveča neodvisnost javne uprave. Izboljša naj upravljanje
človeških virov v javni upravi. Okrepi naj prizadevanja za povečanje
analitičnih zmogljivosti na ključnih ministrstvih, da med drugim
izboljša črpanje sredstev EU. Izvede naj ukrepe za izboljšanje
učinkovitosti sodstva. Spodbuja naj večjo uporabo postopkov za
alternativno reševanje sporov.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               COM(2013) 375 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[4]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               V skladu s členom 5(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.