Pomembno pravno obvestilo

|

52004SC1067

Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu Komisije za pogajanja o pogojih pristopa Skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN-ECE) o sprejetju enotnih pogojev za redne tehnične preglede kolesnih vozil in vzajemnem priznavanju teh pregledov (sestavljen na Dunaju, 13. novembra 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 končno */

	Bruselj, 08.09.2004SEC(2004) 1067 končnoPriporočilo zaSKLEP SVETAo pooblastilu Komisije za pogajanja o pogojih pristopa Skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN-ECE) o sprejetju enotnih pogojev za redne tehnične preglede kolesnih vozil in vzajemnem priznavanju teh pregledov (sestavljen na Dunaju, 13. novembra 1997){SEC(2004)1056}(predložena s strani Komisije)1. OZADJESporazum UN-ECE 1958 o tehničnih zahtevah za kolesna vozila, h kateremu je Skupnost pristopila 24. marca 1998, je bil sklenjen z namenom razvitja enotnih tehničnih predpisov za izdelavo in homologacijo novih vozil. Cilj Sporazuma UN-ECE 1997 o pregledih vozil je določitev pravil za redne tehnične preglede kolesnih vozil, registriranih ali uporabljanih na ozemlju pogodbenic sporazuma.Na vseh območjih, za katera velja Sporazum o pregledih vozil, se izvaja dejavnost Skupnosti. Zanje se uporablja Direktiva Sveta 96/96/ES o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/11/ES (preskušanje delovanja naprave za omejevanje hitrosti gospodarskih vozil) in Direktivo 2003/27/ES (preskušanje emisij izpušnih plinov iz motornih vozil). Te direktive natančno določajo minimalne zahteve in nekatere države članice določajo še dodatne zahteve.Do sedaj je sedem držav pristopilo k Sporazumu o pregledih vozil: Estonija, Nizozemska, Finska, Madžarska, Romunija, Ruska federacija in Bolgarija. Člen 4 Sporazuma iz leta 1997 določa, da je pristop k Sporazumu o pregledih vozil odprt za organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, na katere so države članice prenesle pristojnosti na področjih, zajetih v tem sporazumu, vključno s pristojnostjo za sprejemanje zavezujočih odločitev za države članice, z izrecnim sklicevanjem na Skupnost. Če bo to edina sprememba, bo pristop EU k Sporazumu o pregledih vozil prinesel Skupnosti 25 glasov od skupno 28.2. Izvajanje pristojnosti na področju preverjanja tehnične brezhibnosti vozilSporazum o pregledih vozil iz leta 1997 spada v pristojnost Delovne skupine (DS) 29 UN-ECE, pomožnega telesa Odbora UN-ECE za notranji promet, ki je zadolžen tudi za upravljanje Sporazuma o izdelavi vozil iz leta 1958.3. POGAJANJANekatere klavzule Sporazuma o pregledih vozil je treba spremeniti ali razjasniti z namenom uskladitve z evropsko zakonodajo.Najbolj pomembno je, da se spremenita ali pojasnita dva vidika: člen 1 in člen 12 bi se morala spremeniti z namenom pojasnitve koncepta vzajemnega priznavanja potrdila o tehnični brezhibnosti, da bi se omejil njun doseg za zagotovitev prostega pretoka za vozila prek ozemlja EU. Sporazum o pregledih vozil ne bi smel onemogočiti odobritve potrdila o tehnični brezhibnosti vozila drugje, kot v pogodbenici, kjer je registrirano, razen v primeru obstoja dvostranskega sporazuma med pogodbenicami, v katerih je vozilo registrirano in kjer opravlja tehnični pregled.Treba je spremeniti tudi podrobne tehnične določbe v pravilu št. 1 Sporazuma, npr. črtanje zahtev preskusa, ki zadevajo klimatsko napravo in hladilni sistem, najmanj za takšno časovno obdobje, da se lahko razvije in odobri sprejemljive metode za opravljanje preskusov.Nekatera od preoblikovanj, zahtevanih za uskladitev Sporazuma o pregledih vozil z evropsko zakonodajo v celoti, se že uvajajo. Med pogajanji in ob pristopu bo Komisija uradno izjavila, da ne bo uporabljala klavzul Sporazuma, ki niso v celoti usklajene z evropsko zakonodajo (glej direktive za pogajanja v Prilogi). Kjer je to potrebno, se lahko manjša preoblikovanja izvedejo po pristopu Skupnosti k Sporazumu. Glasovi, s katerimi bo Skupnost razpolagala znotraj DS 29, jo bodo postavili v položaj z močnim vplivom na bodoči razvoj.Pristop Skupnosti k Sporazumu o pregledih vozil je bistvenega pomena, da se zagotovi skladnost z vidika Skupnosti med standardi tehničnih pregledov in homologacijo, oboje iz pristojnosti UN-ECE DS 29.Glede na zgoraj navedeno, Komisija predlaga Svetu, da pooblasti Komisijo:-  za pogoditev v najkrajšem možnem času o sporazumu glede pristopa Skupnosti k Sporazumu o pregledih vozil;-  za vodenje pogajanj v posvetovanju s posebnim svetovalnim odborom, imenovanim s strani Sveta, v skladu z direktivami za pogajanja v Prilogi.PRILOGADirektive za pogajanja1. Cilj pogajanj je omogočiti Evropski skupnosti, da v najkrajšem možnem času pristopi k Sporazumu UN-ECE o pregledih vozil.2. Med pogajanji mora Komisija zlasti:-  zagotavljati, da bo na področjih, ki spadajo v pristojnost Skupnosti, Skupnost imela toliko glasov, kolikor je držav članic, ki so članice Gospodarske komisije za Evropo, ob uporabi člena 4(1) Sporazuma o pregledih vozil;-  podati izjavo, da Skupnost v skladu s členom 2(4) Sporazuma o pregledih vozil ne bo uporabljala-  določbe člena 1, ki se nanaša na vzajemno priznavanje (v pravu Skupnosti se uporablja izraz medsebojno priznavanje) pregledov, izvedenih s strani njenih držav članic;-  člena 12 Sporazuma o pregledih vozil o dvostranskem sporazumu kot predhodnem pogoju za tehnične preglede, izvedene s strani organov za tehnične preglede v imenu druge države članice; in-  pravila št. 1 o enotnih določbah za redne tehnične preglede kolesnih vozil v zvezi z varstvom okolja;v kolikor niso v celoti skladni z zakonodajo Skupnosti.-  določiti, da si Skupnost pridržuje pravico, da v skladu s členom 2(2) Sporazuma o pregledih vozil kadar koli izjavi, da ne bo uporabljala določenega(-ih) pravila (pravil) iz Prilog k temu sporazumu;-  izjaviti, da se ne čuti vezane s členom (8) Sporazuma o pregledih vozil glede razreševanja sporov med dvema ali več pogodbenicami.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0620

Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji  /* SEK/2007/0620 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 16.5.2007SEC(2007) 620 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. OZADJEČlen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, (EDP) ter opredeljuje postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem natančneje določa Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja bistveno in nenehno zmanjševal in dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ustrezno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti).V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2],[3] dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom.Komisija je 19. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Grčijo na podlagi javnofinančnega primanjkljaja, ki je leta 2002 znašal 3,2 % BDP in javnega dolga, ki je leta 2003 znašal 103 % BDP[4]. Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Grčija v skladu s členom 104(6) čezmerni primanjkljaj[5]. Svet je hkrati, tudi na podlagi priporočila[6] Komisije, na Grčijo naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), da se čim prej in najpozneje do leta 2005 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj. Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) in na podlagi priporočila Komisije sklenil, da v navedenem obdobju ni bil sprejet noben učinkovit ukrep kot odgovor na priporočilo, naslovljeno v skladu s členom 104(7)[7]. Svet je 17. februarja 2005 na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(9)[8] sklenil Grčijo opozoriti, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja, in podaljšal rok za odpravo nepravilnosti za eno leto, in sicer do leta 2006.Z Odločbo v skladu s členom 104(9) je Svet sklenil, naj „Grčija čim prej in najpozneje do leta 2006 odpravi stanje čezmernega primanjkljaja s: (i) strogim izvajanjem proračuna za leto 2005, kot ga je odobril grški parlament, in (ii) izvajanjem trajnih prilagoditvenih ukrepov v letu 2006, ki bi vodili do zmanjšanja primanjkljaja za najmanj 0,6 odstotne točke BDP“. Svet je od Grčije tudi zahteval, naj si še naprej prizadeva „ da bi določila in nadzorovala še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, z namenom zagotavljanja, da se delež bruto javnega dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približa referenčni vrednosti v skladu z zmanjševanjem čezmernega primanjkljaja “ in „za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov“ . Svet je od Grčije zahteval, naj do 21. marca 2005 predloži poročilo, v katerem bo opisala sklep, sprejet za upoštevanje njegovih priporočil in nato redna poročila o napredku.Poleg tega je Svet opozoril, da „Grčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj“ .Tabela 1: Osnovna prilagoditev, ki jo je odobril Svet 17. februarja 2005% BDP, razen če je navedeno drugače | 2004 | 2005 | 2006 |Javnofinančni saldo Sprememba ciklično prilagojenega salda Sprememba strukturnega salda Bruto javnofinančni dolg P.m.: Realna rast BDP (%) | –5,5 ok. 112 3,8 | –3,6 +1,7 ok. 112 3,3 | primanjkljaj <3 najmanj + 0,6 ok. 110 3,3 |Opomba : Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.Vir : Obvestilo Sveta v skladu s členom 104(9) Grčiji z navedbo jesenske napovedi služb Komisije za leto 2004.Na podlagi popravka posodobitve grškega programa stabilnosti iz marca 2005 in javne zaveze grških organov z dne 29. marca, da bodo v predlogu proračuna za leto 2006 dosegli primanjkljaj manjši od 3 % BDP, kar se je štelo kot poročilo o izvajanju, ki ga zahteva Odločba Sveta, je Komisija 6. aprila 2005 sprejela sporočilo Svetu[9], v katerem je sklenila, da so sklepi, ki jih je do tedaj sprejela Grčija, skladni z odločbo Sveta in da trenutno niso potrebni drugi ukrepi glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet se je na sestanku 12. aprila 2005 strinjal s to oceno.V skladu s členom 104(12) se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljavi, ko se čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta zmanjša.2. ZADNJE GIBANJE PRIMANJKLJAJANa podlagi dejanskih podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po poročilu Grčije aprila 2007 v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 3605/93[10] in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007, je bil nominalni javnofinančni primanjkljaj leta 2006 2,6 % BDP[11]. V podatku za primanjkljaj so vključeni začasni prihodki v višini 0,6 % BDP, in sicer plačila in odložena plačila bank v zameno za prenos pokojninskih obveznosti na socialno zavarovanje. Ta rezultat je v skladu z Odločbo Sveta na podlagi člena 104(9) v zvezi z zmanjšanjem nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 3 % do leta 2006 in identičen s ciljem v posodobitvi grškega programa stabilnosti iz decembra 2005.Glavni ukrepi, ki so se izvajali leta 2006, so bili na strani prihodkov usmerjeni v boj proti davčnim utajam, reformiranju obdavčenja nepremičnin in zvišanju trošarin na gorivo in tobak. V drugi polovici leta so se izvajali tudi številni dodatni ukrepi za povečanje prihodkov, da se zajamči izvajanje proračuna za leto 2006, in sicer: povečanje obsega akontacije davka na dohodek za podjetja in banke, nadaljnje zviševanje trošarin na gorivo in tobak ter povišanje davka na račune storitev mobilne telefonije. Na strani odhodkov so bili glavni ukrepi brzdanje plačilne liste in odhodkov iz poslovanja v novem okviru za javna podjetja in subjekte (DEKO), namenjenem racionaliziranju javne porabe in večji učinkovitosti dodeljevanja sredstev, ter nova zakonodaja v zvezi z javno-zasebnim partnerstvom, ki je olajšala naložbe v manjše in tudi večje infrastrukturne projekte brez pritiskov na proračun. Prvotno v proračunu zabeleženi začasni prihodki v višini 0,4 % BDP so se šteli kot zmanjšanje primanjkljaja. Vendar so se izkazali za neskladne z ESA95 in v poročilu Eurostata aprila 2007 niso bili upoštevani pri podatkih za primanjkljaj. To bi lahko za enako vsoto povečalo obseg primanjkljaja. Vendar je manjše začasne prihodke v celoti nadomestil popravek menjalnih (swap) poslov navzgor [12],[13].Prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5½ % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1½ odstotne točke, od tega je bil delež posrednih davkov ½ % BDP. Preostala 1 odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1¼ odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za ½ % BDP) in odhodkov za obresti (¼ % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli ½ odstotne točke BDP. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je izboljšal za 2¼ odstotne točke BDP v skladu z Odločbo Sveta.Na splošno je primanjkljaj za leto 2006 za 3½ odstotne točke BDP manjši od leta 2003, to je leto, ki je bilo podlaga za uvedbo EDP, in 5¼ odstotne točke BDP manjši od leta 2004, ko je primanjkljaj dosegel najvišjo vrednost 7,9 % BDP. Ustrezne izboljšave primarnega salda so bile 2¾, oziroma skoraj 4½ odstotne točke BDP. Kljub fiskalnemu prilagajanju v tem obdobju je bila realna rast BDP stabilna. Merjeno s predvideno spremembo v strukturnem saldu je izboljšanje javnofinančnega salda povezano s prizadevanji proračunske politike za 4½ odstotne točke BDP med letoma 2004 in 2006. Brez vpliva zmanjšane obrestne obremenitve padejo prizadevanja proračunske politike na 3¾ odstotne točke BDP. Ti podatki so precej nad vrednostjo prilagoditve, priporočene v Odločbi Sveta v skladu s členom 104(9), ki je določena v smislu popravka primanjkljajev navzgor, odkar je bila sprejeta Odločba Sveta.Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega izida v spomladanskem obvestilu. Za države članice EU kot celoto so ti popravki običajni, ponavadi sorazmerno majhni in v povprečju malenkost različni od nič. V primeru Grčije so bili večji popravki javnih financ od leta 2004 (glej okvir), opravljeni po pridržkih, ki jih je glede sporočenih podatkov izrazil Eurostat, rezultat ukrepov, sprejetih za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančne statistike, kot se zahteva v Priporočilu Sveta z dne 5. julija 2004 in Odločbi z dne 17. februarja 2005. Navedeni ukrepi so bili osnova za Eurostatovo oceno grškega javnofinančnega primanjkljaja in podatkov o dolgu, sporočenih v oktobru 2006 in aprilu 2007. Čeprav so glede na razlike med trenutno sporočenim primanjkljajem in referenčno vrednostjo primanjkljaja možni prihodnji popravki grškega javnofinančnega primanjkljaja, je sorazmerno majhna verjetnost, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ dvignili delež primanjkljaja za leto 2006 nad 3 % BDP. Ta verjetnost bo še manjša, če bo Eurostat šele proti koncu leta ocenil popravljene primanjkljaje BDP, ki jih je Grčija sporočila v oktobru 2006 in aprilu 2007.3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2007 IN POZNEJEGlede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se pričakuje, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 2,4 % BDP[14] z realno rastjo BDP do 3¾ %. To vključuje dodatne stalne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v višini okoli ¼ % BDP, pa tudi dodatne enkratne prihodke v enakem znesku; kakor je napovedal minister za finance na določen datum v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007[15]. Glede na posodobitev grškega programa stabilnosti iz decembra 2006 je bil uradni ciljni primanjkljaj za leto 2007 prav tako 2,4 % BDP. Vendar ta uradni primanjkljaj ni vključeval zgoraj navedenih ukrepov. Skupno so enkratni prihodki, vključeni v spomladansko napoved za leto 2007, znašali okoli ½ % BDP, v primerjavi z nič v programu stabilnosti. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 glede na spomladansko napoved še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Leta 2008 bi se primanjkljaj ob scenariju nespremenjene politike rahlo dvignil na 2¾ % BDP, vendar brez dodatnega zatekanja k enkratnim ukrepom. Napovedi primanjkljaja nakazujejo verodostojno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja.Kljub dodatnim stalnim in enkratnim ukrepom, napovedanim aprila, je spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 prej identična kot boljša od cilja v posodobitvi grškega programa stabilnosti. Predvsem pa bo učinek teh novih ukrepov po pričakovanju izravnan zaradi (i) previdnejših domnev glede rasti v spomladanski napovedi in (ii) dejstva, da stalni ukrepi, predvideni v programu stabilnosti, po mnenju Komisije niso zadostni, da bi v celoti nadomestili zmanjšanje enkratnih prihodkov z 0,6 % BDP v letu 2006 na ½ % leta 2007 (razen tistih, ki so najavljeni v aprilu).Glavni ukrepi, predvideni v proračunu za leto 2007 na strani prihodkov, so reforma obdavčenja dohodkov fizičnih oseb in nadaljnje dvigovanje trošarin na gorivo leta 2007, medtem ko so organi še naprej zavezani okrepiti boj proti davčnim utajam. Na strani odhodkov bo letna rast primarnih odhodkov po napovedi zaostajala za nominalno rastjo BDP in bi ob nadaljnjem zmanjševanju stroškov obresti morala privesti do zmanjšanja skupnih odhodkov v odstotku BDP. To zmanjšanje bo omogočila počasnejša rast plačilne liste v javnem sektorju (pribl. 25 % skupnih primarnih odhodkov), kar glede na proračun ne bo preseglo 6 %, pa tudi bistvene omejitve vmesnih javnofinančnih odhodkov (v glavnem stroškov upravljanja in javnih naročil).Napoved primanjkljaja za leto 2007 bi v nominalnem smislu pomenila zmanjšanje za ¼ odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2006. Pričakuje se, da bo ta prilagoditev skoraj v celoti rezultat stalnih ukrepov, najavljenih v določenem roku spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007. Skupni prihodki naj bi se zmanjšali za manj kot ¼ odstotno točko; višji posredni davki bi le delno nadomestili zmanjšanje prihodkov zaradi prevzema obveznosti iz pokojninskih skladov in v manjšem obsegu prihodkov iz neposrednih davkov, kar je odraz izvajanja zmanjševanja dohodnine. Skupni odhodki se bodo po napovedi zmanjšali za ½ odstotne točke BDP, v glavnem zaradi manjših odhodkov za obresti, javne porabe in bruto investicij v osnovna sredstva. Strukturno izboljšanje bo znašalo okoli ¼ % BDP in bo privedlo strukturni primanjkljaj na okoli 3¾ % v letu 2007.Glede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se hitrost prilagoditve v letu 2007 giblje pod minimalnim izboljšanjem 0,5 % BDP v strukturnem smislu, kot je določeno v Odločbi Sveta v skladu s členom 104(9) za obdobje po odpravi in ni v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Svet je v mnenju o posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006[16] opozoril, da program ni predvidel doseganja srednjeročnega cilja (MTO) za stanje proračuna (za Grčijo stanje ravnovesja v strukturnem smislu) v programskem obdobju (ki se zaključi leta 2009)[17]. Dodal je, da naj bi se v letih po odpravi čezmernega primanjkljaja hitrost prilagoditve k MTO iz programa povečala zlasti po letu 2007 in bo v skladu s Paktom za stabilnost in rast.4. GIBANJE DOLGA IN NAPOVEDIGibanja bruto deleža javnega dolga v obdobju 2003–2006 niso v celoti odrazila gibanj javnofinančnega salda in splošne uspešnosti gospodarstva. V okviru močne nominalne rasti BDP (v povprečju več kot 7½ % letno, torej prehiteva povprečje EU skozi več let), zmanjševanja odhodkov za obresti in izboljšanega primarnega salda se je delež javnega dolga med letoma 2003 in 2006 zmanjšal za samo 3¾ odstotne točke.Nominalna rast BDP je bila glavni vzrok za zmanjšanje dolga, ki je več kot izravnalo učinek povečanja dolga zaradi odhodkov za obresti. Kombiniran učinek nominalne rasti BDP in odhodkov za obresti (učinek „snežene kepe“) je prispeval k zmanjšanju dolga za 8¾ odstotne točke BDP. Primarni saldo je prispeval k povečevanju dolga do leta 2005 (za 3 odstotne točke BDP), medtem ko se je leta 2006 in prvič po letu 2003 dosegel presežek, ki je prispeval k zmanjšanju deleža javnega dolga za okoli 2 točki.Vendar je večje usklajevanje stanja in tokov (SFA) z učinkom povečanja dolga, ki je znašalo okoli 4¼ odstotne točke med letoma 2004 in 2006, oviralo hitrejše zmanjševanje dolga, in sicer kljub prejemkom iz privatizacije v višini 1½ % BDP. Kakor koli, SFA je bilo v zadnjem času veliko manjše kot pred nekaj leti. Poleg tega je zdaj na voljo več podrobnejših podatkov o vsaki komponenti SFA, in ni več takšnega statističnega neskladja, kar prispeva k zanesljivosti sporočenih podatkov. Leta 2004 je bila prilagoditev z učinkom povečanja dolga v višini 1 % BDP predvsem posledica nalaganja centralnih vladnih depozitov na banke; leta 2005 je dolžniška izdaja, ki je presegla primanjkljaj, v glavnem povezana z zamudnim plačilom stroškov za zdravstveno varstvo. V letu 2006 je SFA v višini 2,3 % BDP predvsem posledica nadaljnjega nalaganja depozitov na banke (0,6 % BDP), dejstva, da velik del prihodkov v zvezi z zgoraj navedenim prenosom pokojninskih obveznosti na socialno zavarovanje še ni bil izplačan (0,5 % BDP),[18] odprtih izplačil iz proračuna EU (0,6 % BDP), plačil, povezanih z nabavo vojaške opreme, ki bodo ob izročitvi prispevala k primanjkljaju (0,4 % BDP), prodaje lastniškega deleža (–1,4 % BDP), statističnega neskladja (0,6 % BDP) in številnih drugih manjših spremenljivk[19].Posodobitev grškega programa stabilnosti iz decembra 2006 ima za cilj progresivno in bistveno pospešitev zmanjševanja razmerja med primanjkljajem in BDP z začetkom leta 2006, in sicer za 12¾ odstotne točke do leta 2009. Kombiniran učinek povečanja primarnih presežkov (za 7¼ odstotne točke) in učinek zmanjšanja dolga, t.i. učinek „snežene kepe“ (v primerljivem znesku zahvaljujoč močni nominalni rasti BDP) bi bila glavni način za doseganje tega cilja. Posodobitev tudi napoveduje bistveno zmanjšanje usklajevanja stanja in tokov, ki povečuje dolg in ki bi znašalo okoli 1¾ odstotne točke BDP za leta 2007–2009. Svet je v svojem mnenju o programu opozoril, da utegne biti gibanje deleža javnega dolga po letu 2007 manj ugodno, kot je predvideno v programu glede na ugodne napovedi rasti in tvegano napovedjo ciljnega primanjkljaja. Dodal je, da se bo kljub temu delež javnega dolga najbrž zadovoljivo zmanjševal proti referenčni vrednosti v navedenem programskem obdobju.V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 bo hitrost zmanjševanja dolga nekoliko manjša, kot je v programu stabilnosti in bo dosegla okoli 97½ % leta 2008, če ne bo sprememb politike. Glede na te trende dolgov kaže, da se delež javnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti.5. PREUDARKI O STATISTIčNI ZANESLJIVOSTI GRšKIH PODATKOVV skladu s Priporočilom Sveta z dne 5. julija 2004 in Odločbe z dne 17. februarja 2005 bi Grčija morala „izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov“.Nacionalna statistična služba Grčije (NSSG) je sprejela številne ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov o primanjkljaju in dolgu, ki jih sporoča Komisiji. To predvsem vključuje nov popis zaradi zbiranja podatkov iz socialnega zavarovanja, organov lokalne uprave in centralnih vladnih organov razen države, ki se opravi pravočasno in na vsake tri mesece; prejšnji popisi so bili vsakoletni in rezultati so bili običajno na voljo po dveh do treh letih. Poleg tega so se rezultati finančnega dela tega popisa sistematično primerjali z razpoložljivimi podatki o bančni statistiki, ki jih je zbrala centralna banka Grčije. NSSG je opravila tudi podrobnejšo analizo kapitalskih prilivov v javna podjetja, da bi jih pravilno vknjižila v primanjkljaj ali kot finančne transakcije v skladu z Eurostatovimi merili. Beleženje stroškov za zdravstveno varstvo se je preneslo na stran pasivnih časovnih razmejitev namesto na stran prilivov kot prej. Vojaški izdatki, transferji iz proračuna EU, davki in medvladni transferji so bili prav tako področja, na katerih je NSSG spremenila svoje postopke knjiženja v skladu z navodili Eurostata. Razen tega so grški statistični organi izvajali več drugih tehničnih priporočil Eurostata, ki so navedena v poročilu o metodoloških obiskih. Te izboljšave so privedle do bistvenega zmanjšanja statističnega neskladja za leta 2002–2005. Rezultat tega je, da je Eurostat 23. oktobra 2006 umaknil svoj pridržek glede kakovosti podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, ki jih je sporočila Grčija in je te številke upošteval. To upoštevanje je bilo potrjeno aprila 2007. Čeprav nekatera nerazložljiva neskladja še vedno ostajajo, so ta bistveno manjša kot v preteklosti.Okvir: popravki grških računovodskih podatkov od leta 2004 naprejSeptembra 2004, dva meseca potem, ko je Svet sklenil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj, so grški organi v novem obvestilu predstavili popravljene podatke, ki kažejo, da je javnofinančni primanjkljaj presegal 3 % BDP od leta 2000 naprej. Zlasti so bili navzgor popravljeni primanjkljaji za obdobje 2000–2003 v znesku več kot dve odstotni točki BDP vsako leto (glej tabelo). Tudi številke za dolg so bile popravljene navzgor za več kot 7 odstotnih točk BDP. Številke, predvidene za leto 2004, so pomenile popravek primanjkljaja navzgor za 2,3 % in dolga za 14 % BDP[20].Ta popravek podatkov je bil opravljen na podlagi novih podatkov, ki so jih zagotovili grški organi na zahtevo Eurostata za obdobje 2000–2003 in temeljijo na bolj dosledni uporabi računovodskega okvira ESA95. Po proučitvi sporočenih podatkov je Eurostat 23. septembra 2004 potrdil nove številke za obdobje 2000–2003[21].V obvestilu iz marca 2005 so podatki dodatno popravljeni, zlasti primanjkljaji za obdobje 2002–2003. Glavni razlogi so bili (i) dejstvo, da neizplačani odhodki za zdravstveno varstvo niso bili ustrezno knjiženi, ko so se odhodki pojavili, in (ii) popravki presežkov iz socialnega zavarovanja za 0,1 % leta 2002 in 0,2 % navzdol leta 2003. Tudi podatki o dolgu za leti 2002 in 2003 so bili rahlo popravljeni navzdol, v glavnem zaradi prerazporeditve vzajemnih skladov v sektorju socialnega zavarovanja. Eurostat ni potrdil podatkov, sporočenih marca 2005, septembra 2005 in aprila 2006 kljub naknadnim popravkom sporočenih podatkov o primanjkljaju in dolgu[22].Od 29. maja do 2. junija ter 27. do 29. septembra 2006 je Eurostat opravil metodološki obisk[23] v Grčiji. Ta obisk je bil podlaga za sporazum med Eurostatom in grškimi organi in je pomagal razjasniti nekatera odprta vprašanja, navedena v Sporočilih za javnost (Eurostat News Releases) dne 26. septembra 2005 in 24. aprila 2006 v zvezi z beleženjem transakcij v proračunu EU, računov za socialno zavarovanje in zneskov drugih prejemkov in izdatkov za obdobje 2002–2005. Dne 29. septembra 2006 se je Eurostat dogovoril z grškimi organi glede zmanjšanja presežkov drugih organov centralne vlade in skladov socialnega zavarovanja (popravki za transferje, prejete iz običajnega proračuna v obdobju 2002–2005 ter spremembe virov podatkov leta 2005). Popravki so znašali ¾ odstotne točke BDP v letih 2004 in 2005. Zlasti popravek navzdol presežkov iz socialnega zavarovanja je znašal okoli ¼ % BDP letno. Kot posledica tega so bili podatki za primanjkljaj in dolg dodatno popravljeni; Eurostat je umaknil svoj pridržek glede grškega javnofinančnega primanjkljaja in dolga in potrdil sporočene podatke[24].V obvestilu iz aprila 2007 je navzgor dodatno popravljen primanjkljaj za leto 2004 in zlasti za leto 2005. Povečanje leta 2004 je v glavnem posledica novih podatkov o času beleženja transferjev v proračunu EU, delno izravnanih s popravkom davčnih prejemkov navzgor. Povečanje leta 2005 je bilo v glavnem posledica zmanjšanja presežkov drugih organov centralne vlade.[pic]6. SKLEPIJavnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z najvišje vrednosti 7,9 % BDP leta 2004 na 2,6 % leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje primanjkljaja v tem obdobju, so v glavnem stalni, čeprav je prišlo do enkratnih ukrepov leta 2006 v znesku 0,6 % BDP. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je izboljšal za 4½ % BDP leta 2006 glede na leto 2004, to je več kot je priporočil Svet, kar je ugotovljeno glede na popravek grških primanjkljajev navzgor, odkar je Svet sprejel svoja priporočila. Glede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se bo glavni primanjkljaj približal 2,4 % BDP leta 2007 (še vedno vključujoč enkratne ukrepe v višini 0,5 % BDP, brez katerih bi bil primanjkljaj kljub vsemu pod 3 %) in, če ne bo sprememb politike, rahlo povečal na 2,7 % BDP leta 2008, vendar brez zatekanja k enkratnim ukrepom in ob dodatnem marginalnem izboljšanju strukturnega salda. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.Javnofinančni dolg se je zmanjšal s 108½ % BDP leta 2004 na 104½ % leta 2006 in se glede na spomladansko napoved za leto 2007 pričakuje, da se bo še naprej zmanjševal na okoli 97½ % do konca leta 2008 (če se politika ne spremeni). Lahko se šteje, da se delež javnofinančnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnih razlik in na splošno višje kakovosti podatkov. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti dejanskih sporočenih podatkov.Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, da razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji.Table 3: Proračunski razvoj, 2003–2008Javnofinančni saldo | –6,2 | –7,9 | –5,5 | –2,6 | –2,4 | –2,4 | –2,7 | –1,8 |– Skupni prihodki | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |– Skupni odhodki | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |Od tega: | – odhodki za obresti | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |– bruto investicije v osnovna sredstva | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Primarni saldo | –0,7 | –2,4 | –0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Enkratni in začasni ukrepi | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Strukturni saldo(1) | –6,5 | –8,5 | –6,1 | –3,9 | –3,6 | –2,8 | –3,5 | –2,3 |Strukturni primarni saldo(1) | –1,0 | –3,0 | –1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Bruto javni dolg(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Sprememba deleža javnega dolga (a) = (b) + (c) + (d) | –2,9 | 0,7 | –1 | –2,9 | –3,7 | –4,0 | –3,3 | –4,2 |Prispevki: | – primarni saldo (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | –2,0 | –2,0 | –2,0 | –1,5 | –2,4 |– učinek „snežene kepe“ (c) | –3,1 | –2,8 | –2,7 | –3,2 | –2,4 | – | –2,6 | – |– usklajevanje primanjkljaja in javnega dolga (d) | –0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |Pm Realna rast BDP (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |Pm Proizvodna vrzel | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov (2) Ciklično prilagojeni in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so ga izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programu. Program za leto 2007 ni vključil enkratnih ukrepov v višini ¼ odstotne točke BDP in stalnih ukrepov prav tako v višini ¼ odstotne točke BDP, napovedanih aprila 2007. Skupni prihodki in skupni odhodki so bili prilagojeni v skladu z usklajenimi opredelitvami ESA95. (3) Domneva nespremenjene politike (4) Sprememba deleža bruto dolga se lahko razčleni na naslednji način: [pic] pri čemer je t subskript, ki označuje čas; D je višina javnega dolga, PD primarni primanjkljaj, Y nominalni BDP, SR usklajevanje razlike med tokovi in stanji, i in y pa predstavljata povprečne stroške dolga in nominalno rast BDP. Izraz v oklepaju predstavlja učinek „snežene kepe“. Viri: Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2007 (COM) in posodobitev programa stabilnosti iz decembra 2006. |PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v GrčijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Z Odločbo Sveta 2004/917/EC[25], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2003 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javnofinančni dolg znašal 103 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[26].(2) Svet je 6. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[27], po priporočilu Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Grčijo, v skladu s katerim mora Grčija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2005. Priporočilo je bilo objavljeno.(3) Svet je 19. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) po priporočilu Komisije sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta po členu 104(7)[28]. Svet[29] je 17. februarja 2005 po priporočilu Komisije sklenil Grčijo opozoriti v skladu s členom 104(9), naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja in podaljšal rok za odpravo primanjkljaja do leta 2006.(4) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.(5) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1 oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[30].(6) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Grčije 1. aprila 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:-  Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal od 7,9 % BDP[31] leta 2004 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je enako cilju v okviru posodobitve grškega programa stabilnosti iz decembra 2005.-  Prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5½ % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1½ odstotne točke BDP, od tega je bil delež posrednih davkov ½ odstotna točka BDP. Preostala 1 odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1¼ odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za ½ % BDP) in odhodkov za obresti (¼ % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli ½ odstotne točke BDP. Enkratni prihodki so znašali 0,6 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je za leto 2006 ocenjeno na 2¼ % BDP.-  Za leto 2007 se na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP. To je v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, opredeljenem v posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006. Vendar napovedi služb vključujejo dodatne enkratne prihodke v višini ¼ % BDP, pa tudi stalne ukrepe za zmanjšanje odhodkov v višini okoli ¼ % BDP; oboji so najavljeni v presečnem datumu v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 in torej niso izraženi v uradnem cilju iz decembra 2006. Kljub temu spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 ni boljša od ciljnega primanjkljaja, saj je učinek teh novih ukrepov izravnan zaradi (i) previdnejših domnev glede rasti in (ii) dejstva, da stalni ukrepi, predvideni za leto 2007, po mnenju Komisije ne bi v celoti nadomestili zmanjšanja enkratnih prihodkov. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % BDP (za leto 2008 niso vključeni enkratni ukrepi). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal leta 2007 za okoli ¼ odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki za marginalen znesek leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Grčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu.-  Javni dolg se je zmanjšal s 108½ % BDP leta 2004 na 104½ % leta 2006. Glede na spomladansko napoved za leto 2007 se bo delež dolga še naprej zmanjševal do konca leta 2008 na okoli 97½ %, kar je še vedno precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. Lahko se šteje, da se delež javnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.(7) Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnega neskladja in na splošno višje kakovosti podatkov. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti dejanskih sporočenih podatkov.(8) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2004/917/ES –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen.Člen 2Odločba 2004/917/ ES se razveljavi.Člen 3Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[3] Najnovejše obvestilo Grčije je na voljo na spletni strani:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 623. Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in bruto javnem dolgu za leto 2003 so bili večkrat popravljeni (glej okvir). Na podlagi najnovejših podatkov sta primanjkljaj in dolg leta 2003 predstavljala 6,2 % BDP oz. 107,8 % BDP.[5] UL L 389, 30.12.2004, str. 25.[6] Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Grčijo, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] UL L 107, 28.4.2005, str. 24.[8] UL L 153, 16.6.2005, str. 29.[9] SEC(2005) 443.[10] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 55/2007 z dne 23. aprila 2007.[11] BDP se v tem dokumentu nanaša na stare serije BDP, ki so jih zagotovili grški organi v prilogi k obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2007 in ne na „popravljene“ podatke o BDP, ki so jih sporočili grški organi oktobra 2006 in bi lahko privedli do popravka nominalnega BDP navzgor za okoli 26 % letno od leta 2000 naprej. Zaradi obsega in zapletenosti te revizije, jo Eurostat še vedno proučuje.[12] V ESA95 so posli zamenjave (swap) pogodbeni dogovori med dvema osebama, ki soglašata, da bosta v času in v skladu z naprej določenimi pravili zamenjali tokove plačil istega zneska dolga. Najpogostejše vrste so zamenjave obrestnih mer, devizne zamenjave in valutne zamenjave (imenovane tudi kombinacija valutne zamenjave in zamenjave obrestnih mer). Nobeno od teh plačil se ne prikazuje kot dohodek od premoženja in vse poravnave se prikazujejo na finančnem računu.[13] V skladu z Uredbo št. 2558/2001 (UL L 344, 28.12.2001, str. 1) o spremembi ESA95 so zamenjalne (swap) transakcije finančne transakcije in torej ne spadajo v izračuna javnega dolga. Vendar se v skladu s to isto uredbo, za poseben namen izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, te transakcije kljub temu knjižijo kot obresti. V primeru Grčije so zamenjalne (swap) transakcije prispevale k zmanjšanju javnega dolga za 0,29 % BDP v letu 2006, ki je povezan s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem.[14] Septembra 2006 so grški organi sporočili popravek nominalnih podatkov BDP za 26 % navzgor. Ta popravek bi lahko pomenil, da bi učinek imenovalca višjega BDP lahko zmanjšal primanjkljaj na samo malo pod 2 %. Vendar bi na podlagi predhodnih ocen spremljajoči popravki bruto nacionalnega prihodka lahko privedli do stalnega povečanja grških prispevkov v proračun EU v obsegu manj kot ¼ % BDP, pa tudi do enkratnega plačila zaostankov na te prispevke v višini okoli ¾ % of BDP, kar bi prispevalo k saldu za leto 2007. To bi lahko povzročilo približevanje primanjkljaja blizu, vendar pod 3 % BDP. Vendar je treba poudariti, da te ocene temeljijo izključno na obvestilu Grčije. Oktobra 2006 je Odbor GNI umaknil svoje mnenje o novih podatkih, ki jih je predložila Grčija in bo dal svoje mnenje pozneje v letu 2007, ko bo dokončana podrobna analiza Eurostata o grških podatkih. Šele tedaj bo Komisija lahko določila zadržano raven BDP in dejanske posledice glede prispevkov Grčije v proračun EU.[15] Ti ukrepi so bili ratificirani v poročilu EDP z dne 30. aprila 2007, ki ga je predložila Grčija v skladu s Priporočilom Sveta na podlagi člena 104(9).[16] UL C 70, 27.3.2007, str. 9.[17] Grški minister za finance je 24. aprila javno napovedal, da je grška vlada sklenila prestaviti datum za dosego MTO proračunskega ravnovesja ali presežka od leta 2012 do 2010, torej dve leti prej kot je predvideno v posodobitvi grškega Programa za stabilnost in rast iz decembra 2006. Ta zaveza je bila ratificirana v poročilu o izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 30. aprila 2007, ki ga je Grčija predložila v skladu s Priporočilom Sveta na podlagi člena 104(9).[18] Ta znesek je treba plačati v desetih letnih obrokih.[19] Glej opombo Eurostata o „Usklajevanju primanjkljaja in javnega dolga (SFA) za države članice, euroobmočje in EU27 za obdobje 2003–2006, kot je sporočeno v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2007“, ki je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Glej tudi publikacijo Evropske komisije: Public Finances in EMU – 2005, European Economy, 3 , zlasti Okvir I.1.[21] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 117/2004.[22] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 39/2005, 120/2005 in 48/2006.[23] Metodološki obiski so bili uvedeni na podlagi členov 8d in 8e Uredbe Sveta št. 3605/93. Ti obiski „so namenjeni spremljanju postopkov in javnega računovodstva za utemeljitev sporočenih dejanskih podatkov in sprejetje podrobnih zaključkov glede kakovosti sporočenih podatkov“; opravijo se „v primeru, ko se ugotovi bistveno tveganje ali morebitne težave glede kakovosti podatkov, zlasti če zadevajo načine, koncepte in razvrščanje podatkov, ki jih države članice morajo sporočiti“. Poročilo o metodoloških obiskih je na voljo na naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostatovo Sporočilo za javnost N° 139/2006.[25] UL L 389, 30.12.2004, str. 25.[26] Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in bruto javnofinančnem dolgu za leto 2003 so bili večkrat popravljeni. Glede na najnovejše podatke znaša primanjkljaj 6,2 % BDP, dolg pa 107,8 % BDP.[27] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[28] UL L 107, 28.4.2005, str. 24.[29] UL L 153, 16.6.2005, str. 29.[30] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[31] BDP se v tej odločbi nanaša na stare primanjkljaje BDP in ne na „popravljene“ podatke o BDP, ki so jih sporočili grški organi oktobra 2006 in aprila 2007.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil podpisan 9. februarja 1995 v Bruslju in je začel veljati 1. julija 1999.

               Republika Hrvaška se v skladu s svojim aktom o pristopu zavezuje, da bo pristopila k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

               S Sklepom Sveta z dne 14. septembra 2012
                  1
                je bila Komisija pooblaščena za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami, da se sklenejo ustrezni protokoli. Pogajanja s Kirgiško republiko so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

               Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica Sporazuma, EU pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v hrvaškem jeziku.

               Komisija je presodila, da so rezultati pogajanj zadovoljivi, ter predlaga podpis in sklenitev Protokola. V priloženem priporočilu Komisija priporoča, da Svet odobri sklenitev, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               To priporočilo je predloženo skupaj s:

               (ii)predlogom sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;

               (iii)predlogom sklepa Sveta o sklenitvi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop slednje k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum)
                  2
               , sklene s protokolom k Sporazumu.

               (2)Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami
                  3
               . Pogajanja s Kirgiško republiko so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

               (3)Sklenitev Protokola s strani Komisije bi bilo treba odobriti v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (4)Za podpis in sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja ločen postopek –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Edini člen

               Sklenitev, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri
                  4
               .

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Sklep Sveta in Komisije 1999/491/ES, ESPJ, Euratom z dne 12. maja 1999 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani (UL L 196, 28.7.1999, str. 48).

                     (3)
                  Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Besedilo Protokola je objavljeno v ... [vstaviti sklic na UL] skupaj s sklepom o podpisu v imenu Unije in držav članic.


				|

		52013PC0586

			Priporočilo SKLEP SVETA o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Člen 3(4) Akta o pristopu Hrvaške k
Evropski uniji iz leta 2011 določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in
protokolom iz Priloge I k Aktu o pristopu in da te konvencije in protokoli
začnejo za Hrvaško veljati na dan, ki ga določi Svet. V skladu s
členom 3(5) Akta o pristopu Svet na priporočilo Komisije in po
posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme vse prilagoditve, ki so
potrebne zaradi pristopa Hrvaške k tem konvencijam in protokolom, ter
prilagojena besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Seznam konvencij in protokolov iz Priloge I k
Aktu o pristopu vključuje Konvencijo 90/436/EGS z dne 23. julija
1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom
dobička povezanih podjetij (Konvencija o arbitraži), Konvencijo z dne 21. decembra
1995 o pristopu Avstrije, Finske in Švedske h Konvenciji o arbitraži, Protokol
z dne 25. maja 1999 o spremembi Konvencije o arbitraži in Konvencijo z dne
8. decembra 2004 o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske,
Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške h Konvenciji o arbitraži. Konvencija o
arbitraži je bila spremenjena s Protokolom z dne 25. maja 1999, s
Konvencijo z dne 21. decembra 1995 in s Konvencijo z dne 8. decembra 2004.

Bolgarija in Romunija sta pristopili h
Konvenciji o arbitraži na podlagi Akta o pristopu iz leta 2005. Sklep 2008/492/ES
z dne 23. junija 2008 je zagotovil vse prilagoditve, ki so bile potrebne
zaradi pristopa Bolgarije in Romunije h Konvenciji o arbitraži, in določil
datum začetka veljavnosti Konvencije, kakor je bila spremenjena, za
Bolgarijo in Romunijo.
Namen tega priporočila Komisije za sklep
Sveta je zagotoviti prilagoditve zaradi pristopa Hrvaške h Konvenciji o
arbitraži in določitev datuma začetka veljavnosti Konvencije o arbitraži,
kakor je bila spremenjena, za Hrvaško v skladu s členom 3(4) in 3(5)
Akta o pristopu leta 2011.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne
23. julija 1990 o
odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička
povezanih podjetij
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije,
ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške, zlasti
člena 3(4) in 3(5) Akta,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[1],
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Konvencija 90/436/EGS[3] (v nadaljnjem besedilu:
Konvencija o arbitraži) je bila podpisana 23. julija 1990 v Bruslju in je
začela veljati 1. januarja 1995.
(2)       Konvencija o arbitraži je
bila spremenjena s Protokolom, podpisanim 25. maja 1999[4], Konvencijo, podpisano 21. decembra
1995[5] in Konvencijo, podpisano 8. decembra
2004[6] ter Sklepom 2008/492/ES z dne 23. junija
2008[7].
(3)       Člen 3(4) Akta o
pristopu iz leta 2011[8]
določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom iz Priloge I k
Aktu o pristopu, ki so jih sklenile države članice. Za Hrvaško
začnejo veljati na dan, ki ga določi Svet.
(4)       V skladu s členom 3(5)
Akta o pristopu iz leta 2011 sprejme Svet vse prilagoditve navedenih
konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa, ter prilagojena
besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Konvencija o
arbitraži se spremeni:
(1) V členu 2(2) se točke od (i)
do (xxvii) nadomestijo z naslednjim:
„(i) v Belgiji:
(a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting;
(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting;
(c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting;
(d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders;
(e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting;
(ii) v Bolgariji:
(a) данък
върху
доходите на
физическите
лица;
(b)
корпоративен
данък;
(iii) na Češkem:
(a) daň z přijmů fyzických osob;
(b) daň z přijmů právnických osob;
(iv) na Danskem:
(a) indkomstskat til staten;
(b) den kommunale indkomstskat;
(c) den amtskommunale indkomstskat;
(v) v Nemčiji:
(a) Einkommensteuer;
(b) Koerperschaftsteuer;
(c) Gewerbesteuer, kolikor ta davek temelji na
poslovnih prihodkih;
(vi) v Estoniji:
(a) tulumaks;
(vii) na Irskem:
(a) Cáin Ioncaim;
(b) Cáin Chorparáide;
(viii) v Grčiji:
(a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων;
(b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων;
(c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης;
(ix) v Španiji:
(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas;
(b) Impuesto sobre Sociedades;
(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes;
(x) v Franciji:
(a) impôt sur le revenu;
(b) impôt sur les sociétés;
(xi) na Hrvaškem:
(a) porez na dohodak;
(b) porez na dobit;
(xii) v Italiji:
(a) imposta sul reddito delle persone fisiche;
(b) imposta sul reddito delle società;
(c) imposta regionale sulle attività produttive;
(xiii) na Cipru:
(a) Φόρος
Εισοδήματος;
(b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας;
(xiv) v Latviji:
(a) uzħēmumu ienākuma nodoklis;
(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis;
(xv) v Litvi:
(a) Gyventojų pajamų mokestis;
(b) Pelno mokestis;
(xvi) v Luksemburgu:
(a) impôt sur le revenu des personnes physiques;
(b) impôt sur le revenu des collectivités;
(c) impôt commercial, kolikor ta davek temelji na
poslovnih prihodkih;
(xvii) na Madžarskem:
(a) személyi jövedelemadó;
(b) társasági adó;
(c) osztalékadó;
(xviii) na Malti:
(a) taxxa fuq l-income;
(xix) na Nizozemskem:
(a) inkomstenbelasting;
(b) vennootschapsbelasting;
(xx) v Avstriji:
(a) Einkommensteuer;
(b) Körperschaftsteuer;
(xxi) na Poljskem:
(a) podatek dochodowy od osób fizycznych;
(b) podatek dochodowy od osób prawnych;
(xxii) na Portugalskem:
(a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares;
(b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas;
(c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas;
(xxiii) v Romuniji:
(a) impozitul pe venit;
(b) impozitul pe profit;
(c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți;
(xxiv) v Sloveniji:
(a) dohodnina;
(b) davek od dobička pravnih oseb;
(xxv) na Slovaškem:
(a) daň z príjmov právnických osôb;
(b) daň z príjmov fyzických osôb;
(xxvi) na Finskem:
(a) valtion tuloverot/de statliga
inkomstskatterna;
(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund;
(c) kunnallisvero/kommunalskatten;
(d) kirkollisvero/kyrkoskatten;
(e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst;
(f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig;
(xxvii) na Švedskem:
(a) statlig inkomstskatt;
(b) kupongskatt;
(c) kommunal inkomstskatt;
(xxviii) v Združenem kraljestvu:
(a) Income Tax;
(b) Corporation Tax.“;
(2) seznam iz člena 3(1) se nadomesti z
naslednjim:
„– v Belgiji:
De Minister van financiën ali pooblaščen
predstavnik,
Le Ministre des finances ali pooblaščen
predstavnik,
– v Bolgariji:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен,
представител,
– na Češkem:
Ministr financí ali pooblaščen predstavnik,
– na Danskem:
Skatteministeren ali pooblaščen predstavnik,
– v Nemčiji:
Der Bundesminister der Finanzen ali
pooblaščen predstavnik,
– v Estoniji:
Rahandusminister ali pooblaščen predstavnik,
– na Irskem:
The Revenue Commissioners ali pooblaščen
predstavnik,
– v Grčiji:
– Ο
Υπουργός των
Οικονομικών ali
pooblaščen predstavnik,
– v Španiji:
El Ministro de Economía y Hacienda ali
pooblaščen predstavnik,
– v Franciji:
Le Ministre chargé du budget ali pooblaščen
predstavnik,
– na Hrvaškem:
Ministar financija ali pooblaščen
predstavnik,
– v Italiji:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
ali pooblaščen predstavnik,
– na Cipru:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών ali
pooblaščen predstavnik,
– v Latviji:
Valsts ieņēmumu dienests,
– v Litvi:
Finansu ministras ali pooblaščen predstavnik,
– v Luksemburgu:
Le Ministre des finances ali pooblaščen
predstavnik,
– na Madžarskem:
a pénzügyminiszter ali pooblaščen
predstavnik,
– na Malti:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi ali
pooblaščen predstavnik,
– na Nizozemskem:
De Minister van Financiën ali pooblaščen
predstavnik,
– v Avstriji:
Der Bundesminister für Finanzen ali
pooblaščen predstavnik,
– na Poljskem:
Minister Finansów ali pooblaščen predstavnik,
– na Portugalskem:
O Ministro das Finanças ali pooblaščen
predstavnik,
– v Romuniji:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– v Sloveniji:
Ministrstvo za finance ali pooblaščen
predstavnik,
– na Slovaškem:
Minister financií ali pooblaščen predstavnik,
– na Finskem:
Valtiovarainministeriö ali pooblaščen
predstavnik,
Finansministeriet ali pooblaščen predstavnik,
– na Švedskem:
Finansministern ali pooblaščen predstavnik,
– v Združenem kraljestvu:
The Commissioners of Inland Revenue ali
pooblaščen predstavnik.“
Člen 2
Besedila Konvencije o arbitraži in
Protokola z dne 25. maja 1999, skupaj s Konvencijo z dne 21. decembra 1995
in Konvencijo z dne 8. decembra 2004 ter Sklepom 2008/492/ES,
sestavljena v hrvaškem jeziku[9],
so verodostojna pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice navedenih
konvencij in protokola.
Člen 3
Konvencija o arbitraži, kakor je bila
spremenjena s Protokolom z dne 25. maja 1999, Konvencijo z dne 21. decembra
1995, Konvencijo z dne 8. decembra 2004 in Sklepom 2008/492/ES ter tem
sklepom, začne med Hrvaško in vsemi drugimi državami članicami
Evropske unije veljati XXX [datum] .
Člen 4
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem
listu Evropske unije.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L […], […], str. […].
[2]               UL L […], […], str. […].
[3]               Konvencija z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega
obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL
L 225, 20.8.1990, str. 10).
[4]               Protokol o spremembi Konvencije z dne 23. julija 1990
o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička
povezanih podjetij (UL C 202, 16.7.1999, str. 1).
[5]               Konvencija o pristopu Republike Avstrije, Republike
Finske in Kraljevine Švedske h Konvenciji o odpravi dvojnega
obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih
podjetij (UL C 26, 31.1.1996, str. 1).
[6]               Konvencija o pristopu Češke republike,
Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slovaške republike h Konvenciji o odpravi dvojnega obdavčevanja
v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij
(UL C 160, 30.6.2005, str. 1).
[7]               Sklep Sveta z dne 23. junija 2008 o pristopu
Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 23. julija 1990
o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom
dobička povezanih podjetij (UL L 174, 3.7.2008, str. 1).
[8]               Akt o pogojih pristopa Republike Hrvaške in
prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 112, 24.4.2012,
str. 21).
[9]               Navedeni konvencije in protokola ter Sklep 2008/492/ES
bodo v hrvaškem jeziku naknadno objavljeni v posebni izdaji Uradnega lista
Evropske unije.


Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC0787

Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru  /* SEK/2006/0787 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 21.6.2006SEC(2006) 787 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. UvodČlen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, in predpisuje postopek za ugotavljanje obstoja in zmanjševanje čezmernega primanjkljaja. Ta postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je podrobneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti.V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, Komisija zagotavlja podatke za izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2].Dne 7. aprila 2004 je Komisija objavila spomladanske napovedi za leto 2004[3]. V skladu s temi napovedmi, pri katerih so bili upoštevani podatki, ki jih je sporočila ciprska vlada marca 2004, je javnofinančni primanjkljaj na Cipru zrasel z več kot 4½ % BDP v letu 2002 na približno 6¼ % BDP v letu 2003 in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP, določeno v Pogodbi. Poročilo Komisije je ugotovilo tudi, da se bo razmerje med javnim dolgom in BDP, ki je doseglo 72¼ % BDP v letu 2003, še oddaljilo od referenčne vrednosti 60 % BDP, določene s Pogodbo, na več kot 74½ % BDP v letu 2004. Na podlagi tega dokaza je Komisija 12. maja 2004 začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Ciper s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe[4]. Dne 24. maja 2004 so ciprski organi predložili konvergenčni program, ki zajema obdobje 2004–2007, v katerem je potrjen primanjkljaj v višini približno 6¼ % BDP za leto 2003 in predvideno razmerje med dolgom in BDP v višini 75¼ % BDP za leto 2004. Ob upoštevanju vseh pomembnih dejavnikov iz tega poročila in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) je Komisija dne 24. junija 2004 sprejela mnenje (v skladu s členom 104(5)), v katerem je navedeno, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. Dne 5. julija 2004 je Svet zaradi tega sprejel odločbo[5] v skladu s členom 104(6).Svet je hkrati sprejel mnenje o ciprskem konvergenčnem programu z dne 24. maja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97[6] z dne 7. julija 1997 in priporočilo, naslovljeno na Ciper, v skladu s členom 104(7) Pogodbe, da se odpravi stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.2. Priporočila v OKVIRU POSTOPKA V ZVEZI S čEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMSvet je ciprski vladi priporočil da „čimprej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja“. Posebno je priporočil da „odločno izvaja ukrepe, ki so bili predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004; zlasti naj do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa, da bi verodostojno in trajnostno dosegli cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, kot je določeno v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004.“ Svet je priporočil tudi, da „ciprski organi zagotovijo, da se v letu 2004 ustavi naraščanje deleža javnega dolga in da se zatem trend obrne, kakor je navedeno v Mnenju Sveta o konvergenčnem programu“.V priporočilih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja je Svet pozval ciprske organe, da „zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku tudi, ko se čezmerni primanjkljaj odpravi“.Dne 22. decembra 2004 je Komisija sklenila[7], da je ciprska vlada v odgovor na priporočilo Sveta do roka dne 5. novembra učinkovito ukrepala, kar zadeva predvidene ukrepe za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005, s čimer se je Svet seznanil 18. januarja 2005.V skladu s členom 104(12) je treba na podlagi priporočila Komisije odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, ko je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.3. Razvoj primanjkljaja do leta 2005V obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2006 (ki je bilo predloženo dne 22. marca 2006, Statistični urad Evropskih skupnosti pa ga je objavil dne 24. aprila 2006) je bilo ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj v letu 2005 znašal 2,4 % BDP (preglednica 1). Ta rezultat je primerljiv s ciljno vrednostjo 2,9 % BDP iz konvergenčnega programa iz maja 2004, potrjeno z Zakonom o proračunu za leto 2005, ki ga je Parlament odobril decembra 2004, in s ciljno vrednostjo 2,5 % zadnje dopolnitve konvergenčnega programa, predloženo dne 14. decembra 2005. V skladu s proračunom za leto 2005 naj bi se prilagoditev dosegla s povečanjem prihodkov in omejevanjem odhodkov. Proračunski ukrepi so bili sestavljeni iz strukturnih ukrepov (stopnje DDV so bile zvišane v skladu s pravnim redom Evropskih skupnosti maja 2004 s celoletnim vplivom v letu 2005) in enkratnih ukrepov (davčna amnestija, ki je omogočila pobiranje dodatnih prihodkov v višini ¾ odstotne točke v letu 2004 in skoraj 1 % v letu 2005). Nominalna rast odhodkov je bila omejena z zgornjo mejo nominalne stopnje rasti tekočih in investicijskih odhodkov, zadrževanjem rasti tekočih transferjev in subvencij v skladu z inflacijo ter dvigom upokojitvene starosti za uslužbence v javnem sektorju. Ker je gospodarska rast, ki jo je spremljala trajna rast zaposlenosti, skoraj v celoti temeljila na povečanju domače porabe, so bili davčni prihodki visoki, zaradi česar je bil rezultat boljši od pričakovanega. Prihodki, ki izhajajo iz davčne amnestije, so bili tudi višji od pričakovanih. Poleg tega je bil rezultat primanjkljaja za leto 2004 (malo več kot 4 % BDP) nižji od tistega, ki je bil predviden ob koncu leta 2004 (približno 4¾ % BDP), ko je bil odobren proračun za leto 2005. Rezultat primanjkljaja bi bil lahko še boljši, če se del teh učinkov baznega leta in dodatnih prihodkov ne bi izravnal s prekoračitvami odhodkov. Kljub temu da je bila omejitev plač splošno upoštevana in so se investicijski odhodki nominalno dejansko zmanjšali, so se socialni transferji povišali na 13 %.Preglednica 1: Proračunski razvoj v 2003–2005 (v % BDP) |Realizacija | 2003 | 2004 | 2005 |Javnofinančni saldo | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- Celotni prihodki | 39,1 | 39,7 | 42,3 |Od tega: tekoči davki | 26,2 | 25,6 | 26,9 |socialni prispevki | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Celotni odhodki | 45,3 | 43,8 | 44,7 |Od tega: skupna poraba | 10,9 | 9,9 | 10,0 |transferji v naravi | 9,0 | 8,2 | 8,3 |transferji razen tistih v naravi | 11.4 | 12,2 | 12,9 |odhodki za obresti | 3,4 | 3,2 | 3,4 |bruto naložbe v osnovna sredstva | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Primarni saldo | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Davčna obremenitev | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Ciklično prilagojeni saldo (1)1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Enkratni ukrepi (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Strukturni saldo (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Primarni strukturni saldo1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Realni BDP 1 (letna sprememba v odstotkih) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |Odhodki za obresti in saldi vključujejo zamenjave v skladu z opredelitvami, uporabljenimi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Celotni prihodki in celotni odhodki so v skladu z usklajenimi opredelitvami iz ESR 95. 1 Gospodarska napoved služb Komisije, pomlad 2006. Vir: službe Komisije. |Skupaj se je primanjkljaj v letu 2005 izboljšal za skoraj 4 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2003 in za 1¾ odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2004. Začasni prihodki so v letih 2004 in 2005 znašali približno 1 % BDP. Primarni saldo je prvič po letu 2002 postal pozitiven. Bolj natančno je bil v letu 2005 dosežen primarni presežek v višini 1 % BDP v primerjavi s primarnim primanjkljajem, ki je znašal 3 % v letu 2003 in 1 % v letu 2004. Glede na ocenjeno spremembo strukturnega salda (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je izboljšanje proračunskega salda pomenilo proračunska sredstva v višini skoraj 5 odstotnih točk BDP med letoma 2003 in 2005, ko je strukturni primanjkljaj dosegel skoraj 8 % oziroma 3 % BDP.4. Proračunska pričakovanja za leto 2006 in naprejV skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2006 je pričakovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 malo čez 2 % BDP (preglednica 2) ali približno ¼ odstotne točke BDP višji od uradne ciljne vrednosti. Razliko je v glavnem mogoče pojasniti z bolj optimističnim scenarijem rasti v uradnih napovedih, ki jih je predložil Ciper. V skladu z dopolnitvijo konvergenčnega programa iz leta 2005 naj bi bila rast BDP letos 4,2-odstotna, spomladanska napoved služb Komisije za leto 2006 pa predvideva, da bo rast BPD 3,8-odstotna. Primarni presežek naj bi ostal na 1 % BDP, ker bi bilo zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v primerjavi z rezultatom v letu 2005 (malo več kot ¼ % BDP) samo odsev predvidenega znižanja plačil obresti.Preglednica 2: Napovedi za javne finance (v % BDP) |2005 | 2006 | 2007 |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Javnofinančni saldo | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Celotni prihodki | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |Od tega: tekoči davki | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |socialni prispevki | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Celotni odhodki | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |Od tega: - skupna poraba | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- transferji razen tistih v naravi | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- odhodki za obresti | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,.0 | 3,0 |- bruto naložbe v osnovna sredstva | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Primarni saldo | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Ciklično prilagojeni saldo (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Enkratni ukrepi (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Strukturni saldo (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Primarni strukturni saldo | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Realni BDP (letna sprememba v odstotkih) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Viri: Obvestilo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2006, dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2005 (KP) in spomladanska napoved služb Komisije za leto 2006 (Kom.). Ciklično prilagojeni in strukturni saldo za KP so izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz programa (razlika med tem in Kom. izraža različne makroekonomske scenarije). Celotni prihodki in celotni odhodki za KP se povečajo za 1,9 odstotne točke BDP v skladu z usklajenimi opredelitvami iz ESR 95. (1) Po običajnem scenariju brez spremembe politik. |Ko se pri izračunu ciklično prilagojenega salda izločijo enkratni in drugi začasni ukrepi, bi v letu 2006 strukturna izboljšava znašala približno ¾ odstotne točke BDP, strukturni primanjkljaj pa približno 2¼ %. Predvidena raven strukturnega primanjkljaja dosega minimalno letno izboljšavo v višini vsaj ½ % BDP, določeno v Paktu stabilnosti in rasti, in kaže na verodostojno in trajnostno zmanjševanje čezmernega primanjkljaja, kar potrjujejo proračunski obeti za leto 2007 v spomladanskih napovedih služb Komisije za leto 2006. Po običajnem scenariju brez spremembe politik in ob upoštevanju enkratnih prihodkov v višini malo več kot ¼ odstotne točke BDP, se predvideva, da bo strukturni saldo ostal v glavnem nespremenjen na približno 2¼ % BDP. Dejstvo, da ni predvideno izboljšanje strukturnega salda v letu 2007, je posledica predvidenega poslabšanja neto položaja Cipra glede na proračun EU, saj se začasne kompenzacijske subvencije, povezane s pristopom k EU, končajo v letu 2006.V skladu z Mnenjem Sveta[8] o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2005–2009, bi ukrepi, ki jih načrtujejo ciprski organi v tem programskem obdobju, še dodatno utrdili javne finance do leta 2009, ko bi se primanjkljaj približal ½ % BDP. Primarni presežek, ki je v letu 2005 dosegel ¾ % BDP, naj bi se postopoma dvignil na 1¾ % BDP v letu 2009. Strukturni primanjkljaj bi se zmanjšal s približno 3 % BDP v letu 2005 na približno ½ % BDP do leta 2009[9], pri čemer bi izboljšanje znašalo povprečno več kot ½ % BDP na leto. Na podlagi ocenjene realizacije za 2005 in ob upoštevanju porazdeljenosti tveganj za proračunske cilje se zdi naravnanost proračuna v programu ustrezna za zagotovitev, da se srednjeročni cilj, ki so ga določili ciprski organi, do leta 2009 skoraj doseže, kot je predvideno v programu. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja bi s tako hitrostjo prilagajanja, usmerjenega k programskemu srednjeročnemu cilju, kot jo predvideva program, napredovali skoraj do uravnoteženega proračunskega stanja, ki bi bilo na ustrezni ravni[10], saj bi bilo v mejah, določenih za območje eura in države članice MDT II v Paktu stabilnosti in rasti in njegovem kodeksu ravnanja[11]. Poleg tega Svet meni, da bi proračunska strategija, določena v programu, zagotovila ustrezno varnostno rezervo, da od leta 2008 naprej ob običajnih markoekonomskih nihanjih ne bi bil presežen prag 3 % BDP.5. Javni dolgV letu 2005 se je razmerje med bruto javnim dolgom in BDP znižalo na 70¼ % z 71 ¾ v letu 2004 ob zabeleženem primarnem presežku in visoki rasti, pri čemer pa so se vplivi na zmanjšanje dolga delno izravnali s kopičenjem finančnega premoženja v obliki vlog v amortizacijske sklade pri Centralni banki (preglednica 3).V skladu z Zakonom o proračunu za leto 2006 se pričakuje, da se bo razmerje med dolgom in BDP še zmanjšalo na 67 % v letu 2006. Spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2006 tudi predvidevajo znižanje razmerja med dolgom in BDP, vendar manjše, in sicer s 70¼ % BDP v letu 2005 na 69 % v letu 2006. Razliko med napovedjo Komisije in Zakonom o proračunu lahko pojasnimo z različnimi projekcijami primarne bilance in nominalne rasti BDP (različne projekcije učinka snežene kepe) in dejstvom, da napovedi Komisije ne vključujejo vplivov zmanjševanja amortizacijskih skladov na zmanjšanje dolga (če bi, bi se projekcija znižala na približno 68 % BDP). Na podlagi znanih politik službe Komisije predvidevajo, da se bo razmerje med dolgom in BDP še znižalo na 67¾ % BDP v letu 2007. Predvsem na podlagi predvidenega zmanjševanja amortizacijskih skladov dopolnitev konvergenčnega programa iz leta 2005 predvideva nadaljnje zmanjševanje razmerja med dolgom in BDP s 64 % v letu 2007 na 57 % v letu 2008 in 53½ % v letu 2009. Zgoraj navedeno Mnenje Sveta o konvergenčnem programu ugotavlja, da se ob upoštevanju porazdeljenosti tveganj v programu zdi, da se delež dolga ustrezno zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.Preglednica 3: Gibanje dolga |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Delež bruto javnega dolga(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |Sprememba deleža dolga | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |Prispevki k spremembi deleža bruto dolga: |- Primarni saldo | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Učinek „snežene kepe“ | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Odhodki za obresti | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- Prilagoditev za razliko med tokovi in stanji | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |Od tega: |- Razlika med prilivi in obračunanimi prihodki | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- Neto povečanje finančnega premoženja | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |od tega: Privatizacijski prihodki | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- Učinki vrednotenja in preostale prilagoditve | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Viri: Obvestilo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2005 iz aprila 2006, dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2005 (KP) in spomladanska napoved služb Komisije za leto 2006 (Kom.) (1) Po običajnem scenariju brez spremembe politik (2) Sprememba deleža bruto dolga se lahko razčleni na naslednji način: [pic] pri čemer je t subskript, ki označuje čas; D je višina javnega dolga, PD primarni primanjkljaj, Y nominalni BDP, SR prilagoditev za razliko med tokovi in stanji, i in y pa predstavljata povprečne stroške dolga in nominalno rast BDP. Izraz v oklepaju predstavlja učinek „snežene kepe“.. Viri: |6. SklepiJavnofinančni primanjkljaj se je znižal s 4,1 % BDP v letu 2004 na 2,4 % v letu 2005, pod referenčno vrednost 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje primanjkljaja, so v glavnem trajni. Ocenjuje se, da se je strukturni saldo, torej ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izboljšal za skoraj 2 odstotni točki BDP. Po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2006 naj bi ugotovljeni primanjkljaj znižal na 2¼ % BDP v letu 2006 in na podlagi nespremenjenih politik na 2 % v letu 2007. Iz tega je mogoče sklepati, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod mejo 3 % BDP.Bruto javni dolg se je zmanjšal z 71¾ % BDP v letu 2004 na 70¼ % v letu 2005 in zanj lahko velja, da se ustrezno približuje referenčni vrednosti 60 % BDP. Po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2006 naj bi se delež dolga, kljub temu da ostaja nad referenčno vrednostjo 60 % BDP, še zmanjšal na približno 69 % BDP v letu 2006 in na 68 % BDP v letu 2007 (na podlagi nespremenjenih politik).Iz te celovite ocene sledi, da je stanje čezmernega primanjkljaja na Cipru odpravljeno. Skladno s tem Komisija priporoča, naj Svet razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru.PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru(2006/…/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:1.  Z Odločbo Sveta 2005/184/ES[12], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj.2.  V skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 je Svet dne 5. julija 2004 pripravil priporočilo, naslovljeno na Ciper, da se najkasneje do konca leta 2005 odpravi stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. Priporočilo je bilo objavljeno. Posebno je bilo priporočeno, da se odločno izvedejo ukrepi, predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004; zlasti da se do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa, da bi se primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod 3 % BDP v letu 2005. Svet je priporočil tudi, da se zagotovi, da se v letu 2004 ustavi naraščanje deleža dolga in da se zatem trend obrne. Svet je pozval ciprske organe, naj zagotovijo, da se usklajevanje proračuna, usmerjeno k srednjeročnemu cilju, ohrani tudi, ko se čezmerni primanjkljaj odpravi.3.  V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, ko je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.4.  V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, Komisija zagotavlja podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[13].5.  Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Statistični urad Evropskih skupnosti) v skladu s členom 8g Uredbe (ES) št. 3605/93 po obvestilu, ki ga je poslal Ciper pred 1. aprilom 2006, in na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2006 se utemeljijo naslednji sklepi:6.  Javnofinančni primanjkljaj se je znižal s 4,1 % BDP v letu 2004 na 2,4 % BDP v letu 2005, kar je pod referenčno vrednostjo za primanjkljaj, ki znaša 3 % BDP. To je primerljivo s ciljno vrednostjo 2,9 % BDP, določeno v dopolnitvi konvergenčnega programa iz maja 2004 in s ciljno vrednostjo 2,5 % zadnje dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2005. Zmanjšanje pod referenčno vrednost v letu 2005 je v skladu s Priporočilom na podlagi člena 104(7). Fiskalno prilagajanje se je v letu 2005 izvajalo s povečanjem prihodkov in omejevanjem odhodkov. Čeprav so nekateri enkratni ukrepi prispevali k zmanjšanju primanjkljaja, je bilo usklajevanje proračuna na Cipru doseženo v glavnem s strukturnimi ukrepi. Strukturni primanjkljaj (ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je zmanjšal na 3 % BDP v primerjavi s skoraj 5 % BDP v letu 2004 in 8 % BDP v letu 2003.7.  Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2006 predvideva za leto 2006, se da bo primanjkljaj še zmanjšal na 2¼ % BDP, večinoma z ukrepi strukturne narave. To je malo več od uradnega ciljnega primanjkljaja 1,9 % BDP, določenega v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2005. Spomladanska napoved na podlagi nespremenjenih politik za leto 2007 predvideva nadaljnje zmanjševanje primanjkljaja na 2 % BDP. Iz tega je mogoče sklepati, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod mejo 3 % BDP, kot to zahteva Priporočilo v skladu s členom 104(7);8.  Javni dolg se je zmanjšal z 71¾ % BDP v letu 2004 na 70¼ % v letu 2005. Po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2006 naj bi se delež dolga še zmanjšal na približno 69 % BDP v letu 2006 in 68 % BDP v letu 2007. Hitrost zmanjševanja dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP je v skladu s Priporočilom na podlagi člena 104(7).9.  V skladu z Mnenjem Sveta z dne 14. marca 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2005–2009, bi ukrepi, ki jih načrtujejo ciprski organi v tem programskem obdobju, pripeljali strukturni primanjkljaj na približno ½ % BDP do leta 2009, kar velja za srednjeročni cilj, ki so ga določili ciprski organi. Na podlagi ocenjene realizacije za leto 2005 in ob upoštevanju porazdeljenosti tveganj za proračunske cilje se zdi naravnanost proračuna v programu ustrezna za zagotovitev, da se programski srednjeročni cilj skoraj doseže do leta 2009, kot je predvideno v programu. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je taka hitrost prilagajanja, usmerjenega k programskemu srednjeročnemu cilju, kot jo predvideva program, na splošno v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.10.  Zato je treba razveljaviti Odločbo 2005/184/ES –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Cipru odpravljen.Člen 2Odločba 2005/184/ES se razveljavi.Člen 3Odločba je naslovljena na Republiko Ciper.V Bruslju, dne 11. julija 2006.Za SvetPredsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[3] Napoved Komisije, objavljena spomladi 2004, je na voljo na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Celotno besedilo tega poročila je na voljo na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Odločba Sveta 2005/184/ES, objavljena dne 9.3.2005 v Uradnem listu: UL L 062, str. 19.[6] UL L 209, 2.8.1997, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1).[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Mnenje Sveta: http://register.consilium.europa.eu/pdf/sl/06/st07/st07380.sl06.pdf. Tehnična ocena: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Mnenje Sveta: http://register.consilium.europa.eu/pdf/sl/06/st07/st07380.sl06.pdf.Tehnična ocena: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Srednjeročni proračunski cilj se lahko v posameznih državah članicah razlikuje, in sicer od skoraj uravnoteženega proračunskega stanja do presežka. Za območje eura in države članice MDT2 se tako giblje med – 1 % BDP in uravnoteženim stanjem ali presežkom, v ciklično prilagojenem smislu, brez enkratnih in začasnih ukrepov.[11] Uredbi Sveta (ES) št. 1466/97 – UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1) – in (ES) št 1467/97 – UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5) – in Resolucija Evropskega Sveta o Paktu stabilnosti in rasti z dne 7. julija 1997. Kodeks ravnanja je na spletni stranihttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] UL L 62, 9.3.2005, str. 19.[13] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).