Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0725

Priporočilo odločba Sveta o ugotovitvi, v skladu s členom 104(8), da so se ukrepi, ki jih je sprejela Češka kot odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, izkazali za nezadostne  /* SEK/2007/0725 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 30.5.2007SEC(2007) 725 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo ugotovitvi, v skladu s členom 104(8), da so se ukrepi, ki jih je sprejela Češka kot odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, izkazali za nezadostne(predložila Komisija)1. OZADJEKomisija je na podlagi gospodarskih napovedi služb Komisije iz pomladi 2004[1], ki so za leto 2003 ugotovile primanjkljaj v višini 12,9 % BDP (5,9 % BDP brez večjega enkratnega ukrepa v zvezi s pripisanimi državnimi jamstvi)[2], v skladu s členom 104(3) za Češko republiko s poročilom sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3]. Maja 2004 je Češka republika predložila svoj prvi konvergenčni program, ki je zajemal obdobje 2004–2007 in je temeljil na priporočilu Komisije, Svet pa je o njem sprejel mnenje 5. julija 2004[4]. Istočasno je Svet na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(6) ugotovil, da ima Češka čezmerni primanjkljaj[5] in je zato v skladu s členom 104(7) češkimi organi izdal priporočilo za njegovo zmanjšanje, prav tako na podlagi priporočila Komisije[6]. V tem priporočilu je Svet češke organe pozval, „da čimprej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja“ in „v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo na verodostojen in trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kakor je navedeno v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, posredovanem v maju 2004“ v skladu z naslednjimi letnimi cilji: 5,3 % BDP v letu 2004, 4,7 % BDP v letu 2005 in 3,8 % BDP v letu 2006 ter 3,3 % BDP v letu 2007.Češkim organom je bilo priporočeno tudi, „ da prizadevno izvajajo ukrepe, predvidene v konvergenčnem programu maja 2004 , zlasti za zmanjšanje stroškov za zaposlene v institucionalnih enotah centralne ravni države in zmanjšanje porabe na posameznih ministrstvih“ . Poleg tega naj bi „razporedila prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, za zmanjšanje primanjkljaja; uvedla določanje fiskalnih ciljev na podlagi srednjeročnih zgornjih mej izdatkov; oblikovala učinkovite ukrepe za zmanjšanje tveganja naraščanja zadolženosti regij in občin; začela izvajati reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema za povečanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ; in zmanjšala negativne vplive poslov Češke agencije za konsolidacijo na proračun . “Svet je kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov „za izvedbo ukrepov, ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005,“ določil 5. november 2004. Po izteku tega roka je Komisija v svojem sporočilu Svetu z dne 14. decembra 2004 sklenila, da je Češka republika učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 in zato niso potrebni dodatni ukrepi v zvezi s čezmernim primanjkljajem[7]. Svet se je na srečanju 18. januarja 2005 strinjal s to oceno.2. PRIPOROčILO ZA ODLOčBO SVETA O NEUčINKOVITEM UKREPANJU V SKLADU S čLENOM 104(8)PRIPOROčILO SVETA V SKLADU S čLENOM 104(7) DOLOčA, DA JE TREBA PRIMANJKLJAJ ZMANJšATI POD 3 % BDP DO LETA 2008, VENDAR NE VSEBUJE KOLIčINSKE OPREDELITVE CILJNEGA PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008. RAZLOG ZA TO JE, DA KONVERGANčNI PROGRAM IZ MAJA 2004, NA KATEREGA SE SKLICUJE SVET V SVOJEM PRIPOROčILU, ZAJEMA OBDOBJE DO LETA 2007. Dopolnitev konvergenčnega programa iz novembra 2005, ki je podaljšala programsko obdobje do leta 2008, je določila ciljni primanjkljaj za leto 2008 v višini 2,7 % BDP. Svet je v svojem mnenju o tem programu opozoril, da program sledi poteku prilagoditve primanjkljaja iz priporočil Sveta na podlagi člena 104(7)[8]. Češko republiko je pozval, da bi morala „ v okviru morebitnega boljšega proračunskega rezultata v letu 2005 in močnejše rasti ter pričakovanj okrepiti prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in za pospešeno doseganje srednjeročnih ciljev; (ii) izboljšati kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov; (iii) izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.Češka republika je 15. marca 2007 predložila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa za obdobje 2006–2009. Dopolnitev je bila predložena z zamudo, po roku, določenem za 1. december, zaradi političnega položaja Češke republike, v katerem je po splošnih volitvah junija 2006 parlament potrdil vlado šele 19. januarja 2007. Dopolnitev konvergenčnega programa iz marca 2007 je vsebovala letne projekcije primanjkljaja: 4,0 % BDP za leto 2007, 3,5 % BDP za leto 2008 in 3,2 % BDP za leto 2009. Ciljni primanjkljaji za obdobje 2007–2008 so bili isti kot tisti iz proračuna za leto 2007, ki ga je parlament odobril 13. decembra 2006. Program je tudi vseboval dodatno „izjavo nove vlade“ za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 3,2 % BDP v letu 2008 in 2,8 % BDP v letu 2009, ki temelji na širokem spektru ukrepov politike, ki jih je še treba dokončno izoblikovati in odobriti.Napoved služb Komisije iz pomladi 2007, ki predvideva, da bo primanjkljaj dosegel 3,9 % BDP v letu 2007 in na podlagi nespremenjenih politik 3,6 % BDP v letu 2008, potrjuje, da se ob trenutnih politikah cilji, določeni v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7) za leto 2007 (3,3 % BDP) in za leto 2008 (pod 3 % BDP), ne bodo dosegli. V strukturnem smislu (tj. glede na ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi se po zmanjšanjih v letih 2005 in 2006 primanjkljaj v letu 2007 povečal za 1,25 % odstotne točke BDP.Napoved služb Komisije tako v glavnem potrjuje projekcije konvergenčnega programa, ki niso v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2008. V svojem priporočilu za mnenje Sveta o dopolnitvi, sprejetem danes, Komisija zaključuje oceno o programu: „kljub boljšim možnostim za rast in nižjemu primanjkljaju v letu 2006 od napovedanega, program v primerjavi s priporočilom Sveta iz julija 2004 v skladu s členom 104(7), ki rok določa najkasneje do leta 2008, preloži rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2010. Ob upoštevanju trajne rasti bi preložitev, ki odraža višji primanjkljaj, ki je nastal predvsem zaradi načrtovanega povečanje socialnih odhodkov leta 2007, vodila tudi v prociklično ekspanzivno proračunsko naravnanost.“Dejansko je povečanje odhodkov v proračunu za leto 2007 privedlo do prekoračitve predhodno vzpostavljenega srednjeročnega okvira za odhodke. Višji primanjkljaj v letu 2007 temelji na veliko močnejši predvideni rasti, kot je bila napovedana v času priporočila Sveta, in je nastal zlasti zaradi povišanj socialnih izdatkov, o katerih je odločil prejšnji parlament in jih je potrdil novi, vključno s sprejetim proračunom. Vpliv teh dodatnih odhodkov je ocenjen na več kot 1 % BDP v letu 2007. Treba je opozoriti, da se za leto 2007 pričakuje višji primanjkljaj glede na veliko manjše primanjkljaje v prejšnjih letih, kot je bilo predvideno v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7): rezultati primanjkljaja med letoma 2004 in 2006 so bili povprečno za več kot 1 odstotno točko BDP boljši, kot je bilo predvideno v priporočilu Sveta (za leto 2004: rezultat primanjkljaja v višini 2,9 % BDP glede na cilj Sveta v višini 5,3 %; za leto 2005: 3,6 % BDP v primerjavi s 4,7 %; in za leto 2006: 2,9 % BDP v primerjavi s 3,8 % za leto 2006). To se je zgodilo zlasti zaradi rasti, ki je bila boljša od pričakovane, in ne toliko zaradi trajnega znižanja odhodkov.Če povzamemo, Češka republika na podlagi proračuna za leto 2007 in zadnje dopolnitve konvergenčnega programa načrtuje, da bo presegla cilj za leto 2007 (3,3 % BDP), ki ga je določil Svet v priporočilih v skladu s členom 104(7), in cilj za leto 2008 (2,7 % BDP), določen s konvergenčnim programom iz novembra 2005, ki ga je Svet potrdil 24. januarja 2006. Napoved služb Komisije iz spomladi 2007 tudi predvideva, da bodo rezultati za obe leti presegali določene cilje. Tako so se ukrepi, ki so jih sprejeli češki organi, izkazali kot nezadostni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do roka leta 2008, ki ga je zahteval Svet. Od sprejetja priporočila ni bilo nepričakovanih škodljivih gospodarskih dogodkov s hujšimi neugodnimi posledicami za javne finance, kot je mišljeno v členu 3(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97. Nasprotno, razvoj v gospodarstvu, ki je pomemben za javne finance, je znatno bolj ugoden od pričakovanega.Razpredelnica 1: Projekcije primanjkljaja in napovedi rastiLetne projekcije primanjkljaja (v % BDP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Napoved služb Komisije iz pomladi 2007 | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | - |Konvergenčni program iz marca 2007 | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |Konvergenčni program iz marca 2007 (v izjavi nove vlade drugačni ciljni primanjkljaji) | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |Konvergenčni program iz novembra 2005 | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | - |Priporočilo Sveta iz julija 2004 | 5,3 | 4,7 | 3,8 | 3,3 | < 3 | - |Napovedi rasti BDP (v % iz enega leta v drugo) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Napoved služb Komisije iz pomladi 2007 | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | - |Konvergenčni program iz marca 2007 | - | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |Konvergenčni program iz novembra 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | - |Priporočilo Sveta iz julija 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | - | - |Razpredelnica 2: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realni BDP (spremembe v %) | KP mar. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |COM maj 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | ni podatkov |KP nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | KP mar. 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |COM maj 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | ni podatkov |KP nov. 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | ni podatkov |Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP Mar 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |COM maj 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | ni podatkov |KP nov. 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP mar. 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |COM maj 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | ni podatkov |KP nov. 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | KP mar. 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |COM maj 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | ni podatkov |KP nov. 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | ni podatkov |Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP mar. 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |COM maj 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | ni podatkov |KP nov. 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | ni podatkov |Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP mar. 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |COM maj 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | ni podatkov |KP nov. 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP mar. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |COM maj 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | ni podatkov |KP nov. 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | ni podatkov |Opombe: |1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. |2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |3Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,2%, 4,6%, 4, 8% in 4,9 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. |4 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2007: |1,1% BDP v letu 2005 oziroma 0,2% BDP v letu 2006 (v obeh primerih povečanje presežka). |5 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz konvergenčnega programa za leto 2005. |(V letu 2005 1,1% BDP, povečanje primanjkljaja). |6Drugi ciljni primanjkljaji, ki temeljijo na še ne odobrenih ukrepih |nove češke vlade: 3,2% BDP v letu 2008 in 2,8% BDP v letu 2009. |Vir: |Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |PriporočiloODLOČBA SVETAo ugotovitvi, v skladu s členom 104(8), da so se ukrepi, ki jih je sprejela Češka kot odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, izkazali za nezadostneSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:1.  Člen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.2.  Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt stabilnosti in rasti vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[9], ki je bila sprejeta, da pospeši takojšnje zmanjšanje čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja.3.  Z Odločbo Sveta 2005/185/ES[10] z dne 5. julija 2004 je bilo po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločeno, da v Češki republiki obstaja čezmerni primanjkljaj.4.  Dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 je Svet na podlagi priporočila Komisije sprejel priporočilo za češke organe, da čimprej končajo stanje čezmernega primanjkljaja in da v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo na verodostojen in trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2008, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kakor je določeno v konvergenčnem programu, ki so organi predložili maja 2004 in ga je Svet potrdil v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004[11], z vmesnimi letnimi cilji: 5,3 % BDP v letu 2004, 4,7 % BDP v letu 2005, 3,8 % BDP v letu 2006 in 3,3% BDP v letu 2007. Svet je kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov „ ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005,“ določil 5. november 2004. Češka republika se je strinjala, da priporočila objavi.5.  Po izteku roka 5. novembra 2004 je Komisija v svojem sporočilu Svetu z dne 14. decembra 2004[12] sklenila, da niso potrebni nadaljnji ukrepi v okviru postopka za čezmerni primanjkljaj za Češko republiko, saj je češka vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005. Dopolnitev konvergenčnega programa iz novembra 2005 je navedla primanjkljaj v višini 2,7 % BDP za leto 2008, ki ga 24. januarja 2006 potrdil Svet.6.  Ocena ukrepov, ki jih je sprejela Češka republika za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 kot odgovor na priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7), vodi do naslednjih sklepov:7.  Češka republika je 15. marca 2007 predložila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa za obdobje do leta 2009. Program je vključeval naslednje letne projekcije primanjkljaja: 4 % BDP za leto 2007, 3,5 % BDP za leto 2008 in 3,2 % BDP za leto 2009. Program je tudi vseboval dodatno „izjavo nove vlade“ za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 3,2 % BDP v letu 2008 in 2,8 % BDP v letu 2009, ki temelji na širokem spektru še neznanih ukrepov politike.8.  Napoved služb Komisije iz pomladi 2007, ki predvideva, da bo primanjkljaj dosegel 3,9 % BDP in v letu 2007 in 3,6 % BDP v letu 2008 na podlagi nespremenjenih politik, potrjuje, da ob trenutnih politikah, cilji, določeni v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7) za leto 2007 (3,3 % BDP) in za leto 2008 (pod 3 % BDP), ne bodo doseženi. V strukturnem smislu (tj. glede na ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi se po zmanjšanjih v letih 2005 in 2006 primanjkljaj v letu 2007 povečal za 1,25 % odstotne točke BDP.9.  Višji primanjkljaj v letu 2007 temelji na veliko močnejši rasti, kot je bila predvidena v času priporočila Sveta, in je nastal zlasti zaradi povišanj socialnih stroškov, sklenjenih pred parlamentarnimi volitvami leta 2006. Za leto 2007 se pričakuje višji primanjkljaj glede na primanjkljaje v prejšnjih letih, ki so bili veliko nižji od predvidenih v priporočilu Sveta. To se je zgodilo zlasti zaradi rasti, ki je bila boljša od pričakovane, in ne toliko zaradi trajnega znižanja odhodkov.10.  Iz tega se lahko sklepa, da medtem ko je Češka republika do zdaj v veliki meri dosegala proračunske cilje poteka konsolidacije za obdobje 2004–2006, določene s priporočilom Sveta z dne 5. julija 2004, bo leta 2007 primanjkljaj precej nad ciljem, ki ga je določil Svet, leta 2008 bo primanjkljaj ob trenutnih politikah vidno presegel prag v višini 3 % BDP. Proračunski cilji čeških organov niso skladni s priporočili Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008. Od sprejetja priporočila ni bilo nepričakovanih škodljivih gospodarskih dogodkov s hujšimi neugodnimi posledicami za javne finance, kot je mišljeno v členu 3(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97. Nasprotno, razvoj v gospodarstvu, ki je pomemben za javne finance, je bolj ugoden od pričakovanega.SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Ukrepi, ki jih je sprejela Češka republika kot odgovor na priporočilo z dne 5. julija 2004 na podlagi člena 104(7) Pogodbe, so se izkazali za nezadostne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do roka, določenega s priporočilom.Člen 2Ta odločba je naslovljena na Češko republiko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] Gospodarska napoved Komisije iz pomladi 2004 je upoštevala podatke, ki jih je Češka posredovala marca 2004.[2] Medtem se je podatek glede primanjkljaja za leto 2003 korigiral v skladu z običajnimi postopki. Zdaj znaša 6,6 % BDP.[3] SEC(2004) 575.[4] UL C 320, 24.12.2004, str. 1.[5] UL L 62, 9.3.2005, str. 20.[6] Glej: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.[7] Sporočilo Komisije Svetu: Ukrepi Češke republike, Cipra, Malte, Poljske in Slovaške kot odgovor na priporočila Sveta v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, SEC(2004) 1630, 22.12.2004.[8] UL C 55, 7.3.2006, str. 5.[9] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[10] UL L 62, 9.3.2005, str. 20.[11] UL C 320, 24.12.2004, str. 1.[12] Sporočilo Komisije Svetu: Ukrepi Češke republike, Cipra, Malte, Poljske in Slovaške kot odgovor na priporočila Sveta v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, SEC(2004) 1630, 22.12.2004.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 18. maja 2018 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas (ECB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 181/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 18. maja 2018
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas
   (ECB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas, družbe UAB PricewaterhouseCoopers, je potekel po reviziji za poslovno leto 2017. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2018.

               (3)

               Lietuvos bankas je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2018 do 2021 izbrala družbo UAB Deloitte Lietuva –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba UAB Deloitte Lietuva imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta 2018 do 2021.

      V Frankfurtu na Majni, 18. maja 2018

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo št. A1 z dne 18. oktobra 2017 o izdaji potrdila iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP in Švico. )

text:
               29.5.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 183/5

      PRIPOROČILO št. A1
      z dne 18. oktobra 2017
      o izdaji potrdila iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
      (Besedilo velja za EGP in Švico)
      (2018/C 183/06)
      UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –
      ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo in razlago, ki izhajajo iz določb te uredbe in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2);
      ob upoštevanju člena 5 Uredbe (ES) št. 987/2009 o pravni vrednosti dokumentov in dokazil, ki potrjujejo položaj neke osebe;
      ob upoštevanju člena 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 o potrditvi zakonodaje, ki se uporablja, v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 883/2004;
      v skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004;
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  člen 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 določa, da pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja se uporablja v skladu z določbo iz naslova II Uredbe (ES) št. 883/2004, na zahtevo zadevne osebe ali delodajalca potrdi uporabo te zakonodaje ter po potrebi navede datum, do katerega se uporablja, in pod kakšnimi pogoji;

                  (2)

                  Upravna komisija določi strukturo in vsebino prenosnega dokumenta A1, ki zadeva veljavno zakonodajo, ki se uporablja za zavarovanca;

                  (3)

                  člen 5(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 določa, da je ta dokument za nosilce drugih držav članic sprejemljiv, dokler ga država članica, v kateri je bil izdan, ne umakne ali razglasi za neveljavnega;

                  (4)

                  načelo lojalnega sodelovanja, določeno v členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in podrobneje opredeljeno v členu 76 Uredbe (ES) št. 883/2004, zahteva, da nosilci ustrezno proučijo dejstva, ki so pomembna za določitev zakonodaje, ki se uporablja v zadevi socialnega varstva, in nato potrdijo pravilnost informacij v prenosnem dokumentu A1;

                  (5)

                  na podlagi teh dokumentov se predpostavi, da je zavarovanec ustrezno vključen v sistem socialne varnosti države članice, katere nosilec je dokumente izdal –

            PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM PRIPOROČA NASLEDNJE:

                  1.

                  Da bi preprečili ponarejanje prenosnega dokumenta A1, na primer z zamenjevanjem strani iz različnih dokumentov, je priporočljivo, da se v izdana potrdila vključijo elementi za potrditev pristnosti, zlasti:

                              (a)

                              če se dokumenti izdajajo v elektronski obliki, naj imajo na vsaki strani serijsko ali identifikacijsko številko. V tem primeru ročno podpisovanje ali žigosanje ni več potrebno;

                              (b)

                              če se dokumenti izdajajo ročno, naj bodo listi natisnjeni obojestransko in speti tako, da jih ni mogoče zlahka ločiti. To je mogoče zagotoviti na primer tako, da se listi prepognejo v zgornjem levem kotu, nato pa se ta kot spne in ožigosa na zadnji strani.

                  2.

                  Poleg tega je priporočljivo, da se vsak izdani prenosni dokument A1 vpiše v evidenco tako, da je mogoče preprosto in hitro preveriti njegovo pristnost.

                  3.

                  Države članice naj Upravno komisijo obvestijo o tem, na kakšne načine njihovi nosilci izdajajo prenosne dokumente A1. Pooblaščeni predstavniki Upravne komisije naj te informacije posredujejo zadevnim inšpektoratom.

                  4.

                  Priporočljivo je, da nosilci pred izdajo prenosnega dokumenta A1 proučijo vsa ustrezna dejstva, tako da bodisi pridobijo podatke iz uradnih virov bodisi zahtevajo od vlagatelja, da predloži potrebne informacije. Nosilci si lahko pomagajo s Prilogo, ki vsebuje okviren standardiziran seznam splošnih vprašanj in vprašanj, ki se nanašajo na različne pomembne člene Uredbe (ES) št. 883/2004. Vprašanja je mogoče prilagoditi, kot je primerno v zadevnem primeru.

                  5.

                  Obrazci vlog naj vsebujejo izjavo o omejitvi odgovornosti, s katero vlagatelj izjavlja, da je po svojem vedenju na vsa vprašanja odgovoril pravilno in da se zaveda, da se lahko izvaja nadzor in posledično dokument prekliče za nazaj.

                  6.

                  Priporočljivo je, da imajo pristojni nosilci na voljo informacije o izdanih prenosnih dokumentih A1, najbolje v elektronski zbirki podatkov. Med seboj naj se prek sistema elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI) obveščajo o vseh odločitvah, sprejetih v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja v primerih, ko se dejavnost opravlja v drugi državi članici, v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 987/2009.

                  7.

                  To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati začne dvajseti dan po objavi.

               Predsednica Upravne komisije

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

         (2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

         PRILOGA
         Standardizirani sklopi vprašanj za vlogo za izdajo prenosnega dokumenta A1
         A.   SPLOŠNA VPRAŠANJA O OSEBI, KI JO ZADEVA PRENOSNI DOKUMENT A1 (PD A1)
         Naslednja vprašanja morajo biti na vsakem obrazcu vloge in jih mora preveriti nosilec, ki bo izdal dokument:

                     —

                     Priimek

                     —

                     Ime

                     —

                     Datum rojstva

                     —

                     Spol: moški/ženski/neznan

                     —

                     EMŠO

                     —

                     Kraj rojstva

                     —

                     Državljanstvo

                     —

                     Oseba zakonito prebiva v državi članici (za državljane tretjih držav)

                     —

                     Naslov v državi stalnega prebivališča (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Naslov v državi začasnega prebivališča (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Naslov osebe za stik

                     —

                     Naziv delovnega mesta/poklic/dejavnost

               B.   POSEBNA VPRAŠANJA, KI SO ODVISNA OD RAZLIČNIH OKOLIŠČIN, V KATERIH SE ZAHTEVA PD A1
         V nadaljevanju so navedena tudi posebna vprašanja, ki so odvisna od različnih okoliščin, v katerih se lahko zahteva PD A1 na podlagi naslova II Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1).
         1.   Vloga v skladu s členom 11(3)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 (dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe v eni državi članici)

                     —

                     Delodajalec

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Dejavnost samozaposlene osebe

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Datum začetka/prenehanja dela

               2.   Vloga v skladu s členom 11(3)(b) Uredbe (ES) št. 883/2004 (javni uslužbenci)

                     —

                     Delodajalec (uprava, v kateri je oseba zaposlena)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Kraj(-i) dela v tujini (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Datum začetka dela v tujini

                     —

                     Datum prenehanja dela v tujini

               3.   Vloga v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 883/2004 (gospodarska dejavnost na krovu morskega plovila)

                     —

                     Delodajalec

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Ime plovila

                     —

                     Država, pod zastavo katere pluje plovilo

                     —

                     Osebne prejemke izplačuje podjetje, katerega statutarni sedež ali poslovna enota je v drugi državi: da/ne

                     —

                     Datum začetka dela

                     —

                     Datum prenehanja dela

               4.   Vloga v skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 (člani posadke letala ali kabinskega osebja)

                     —

                     Delodajalec

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Kraj domače baze

                     —

                     Datum začetka dela

                     —

                     Datum prenehanja dela

               5.   Vloga v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 (napotitev delavcev)

                     —

                     Delodajalec v državi, iz katere je delavec napoten

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti v skladu z NACE

                     —

                     Podjetje(-a) v državi napotitve/kraju(-ih) napotitve

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Datum začetka napotitve

                     —

                     Datum konca napotitve

                     —

                     Za zaposlenega v mesecu pred napotitvijo velja zakonodaja države, iz katere je napoten: da/ne

                     —

                     Podrobnosti o dejavnosti, opravljani v mesecu pred napotitvijo

                     —

                     Vrsta dejavnosti v državi, iz katere je delavec napoten

                     —

                     Vrsta dejavnosti v državi napotitve

                     —

                     Zaposleni je napoten zato, da bi nadomestil drugega napotenega delavca: da/ne

                     —

                     Če je odgovor pritrdilen, pojasnite, zakaj je potrebna zamenjava

                     —

                     Zaposleni je že delal v zadevni državi članici napotitve: da/ne

                     —

                     Če je odgovor pritrdilen, navedite prejšnja obdobja napotitve (datum začetka, datum konca)

                     —

                     Število zaposlenih pri delodajalcu v državi, iz katere je delavec napoten (brez administrativnih delavcev)

                     —

                     Število administrativnih delavcev v državi, iz katere je delavec napoten

                     —

                     Število napotenih zaposlenih

                     —

                     Število pogodb, izvajanih v državi, iz katere je delavec napoten

                     —

                     Število pogodb, izvajanih v državi napotitve

                     —

                     Fluktuacija zaposlenih v državi, iz katere je delavec napoten (v %)

                     —

                     Fluktuacija zaposlenih v državi članici napotitve (v %)

                     —

                     Delodajalec v državi, iz katere je delavec napoten, se lahko odloči za prekinitev pogodbe z zaposlenimi v času trajanja njihove napotitve: da/ne

                     —

                     Delodajalec v državi, iz katere je delavec napoten, lahko odloča o ključnih vidikih dejavnosti, ki se bo izvajala v državi napotitve: da/ne

                     —

                     Pogodba o zaposlitvi je sklenjena: z delodajalcem v državi, iz katere je delavec napoten/s podjetjem v državi napotitve

                     —

                     Zaposlenega bo plačeval(-o): delodajalec v državi, iz katere je delavec napoten/podjetje v državi napotitve

                     —

                     Ali se bo med obdobjem napotitve nadaljevalo delovno razmerje: da/ne

                     —

                     Ali bo podjetje, v katerega je zaposleni napoten, zaposlenega dalo na razpolago drugemu podjetju: da/ne

               6.   Vloga v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 (napotitev samozaposlenih oseb)

                     —

                     Samozaposlitev v državi, iz katere je oseba napotena

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Samozaposlitev v državi/kraju napotitve

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Datum začetka napotitve

                     —

                     Datum konca napotitve

                     —

                     Samozaposleni je že delal v državi članici napotitve: da/ne

                     —

                     Če je odgovor pritrdilen, navedite prejšnja obdobja napotitve (datum začetka, datum konca)

                     —

                     Med obdobjem napotitve se bo ohranjala poslovna infrastruktura v državi, iz katere je samozaposlena oseba napotena, tako da bo po vrnitvi iz tujine poslovno dejavnost mogoče nadaljevati: da/ne

                     —

                     Poslovna dejavnost se bo po vrnitvi iz države članice napotitve nadaljevala

                     —

                     Vrsta dejavnosti v državi, iz katere je samozaposlena oseba napotena
                     Vrsta dejavnosti v državi napotitve

               7.   Vloga v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 (zaposlitev v dveh ali več državah članicah, kadar je (so) delodajalec(-lci) v državi stalnega prebivališča osebe)

                     —

                     Delodajalec

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Države, v katerih se opravlja delo

                     —

                     Podrobnosti o kraju(-ih) dela (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime družbe

                                 —

                                 Matična(-e) številka(-e)

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Države, v katerih dejavnosti predstavljajo manj kot 5 % delavčevega rednega delovnega časa in/ali manj kot 5 % vseh osebnih prejemkov

                     —

                     Datum začetka dela v posameznem podjetju

                     —

                     Datum prenehanja dela v posameznem podjetju

               8.   Vloga v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 (zaposlitev v dveh ali več državah članicah – drugi primeri)

                     —

                     Delodajalec(-lci) (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti delodajalca v Evropski skupnosti v skladu z NACE

                     —

                     Države, v katerih se opravlja delo

                     —

                     Podrobnosti o kraju(-ih) dela (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime družbe

                                 —

                                 Matična(-e) številka(-e)

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Države, v katerih dejavnosti predstavljajo manj kot 5 % delavčevega rednega delovnega časa in/ali manj kot 5 % vseh osebnih prejemkov

                     —

                     Države, v katerih dejavnosti predstavljajo najmanj 25 % delavčevega rednega delovnega časa in/ali najmanj 25 % vseh osebnih prejemkov

                     —

                     Datum začetka dela v posameznem podjetju

                     —

                     Datum prenehanja dela v posameznem podjetju

               9.   Vloga v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 (samozaposlitev v dveh ali več državah članicah)

                     —

                     Dejavnost samozaposlene osebe

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti samozaposlene osebe v Evropski skupnosti v skladu z NACE

                     —

                     Države, v katerih se opravlja delo

                     —

                     Podrobnosti o kraju(-ih) izvajanja dejavnosti samozaposlene osebe (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime družbe (če je primerno)

                                 —

                                 Matična(-e) številka(-e) (če je primerno)

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Promet in/ali prihodki v vsaki državi, v kateri se opravlja dejavnost

                     —

                     Delovni čas v vsaki državi, v kateri se opravlja dejavnost

                     —

                     Število storitev, opravljenih v vsaki državi, v kateri se opravlja dejavnost

                     —

                     Datum začetka opravljanja dejavnosti

                     —

                     Datum prenehanja opravljanja dejavnosti

               10.   Vloga v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 883/2004 (zaposlitev in samozaposlitev v dveh ali več državah članicah)

                     —

                     Dejavnost samozaposlene osebe (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Delodajalec (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti delodajalca v Evropski skupnosti v skladu z NACE

                     —

                     Države, v katerih se opravlja delo

                     —

                     Podrobnosti o krajih opravljanja dejavnosti (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Države, v katerih dejavnosti predstavljajo manj kot 5 % delavčevega rednega delovnega časa in/ali manj kot 5 % vseh osebnih prejemkov

                     —

                     Države, v katerih dejavnosti predstavljajo najmanj 25 % delavčevega rednega delovnega časa in/ali najmanj 25 % vseh osebnih prejemkov

                     —

                     Datum začetka opravljanja dejavnosti

                     —

                     Datum prenehanja opravljanja dejavnosti

               11.   Vloga v skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 883/2004 (javni uslužbenec v eni državi in zaposlena ali samozaposlena oseba v drugi)

                     —

                     Delodajalec (uprava, v kateri je oseba zaposlena)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Dejavnost samozaposlene osebe in/ali dejavnost zaposlene osebe (ponovite, kolikor krat je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Datum začetka dela

                     —

                     Datum prenehanja dela

               12.   Vloga v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 883/2004 (pogodbeni uslužbenec Evropske unije)

                     —

                     Delodajalec (institucija ali organ EU, ki osebo zaposluje)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                     —

                     Kraj dela v tujini

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Matična številka

                                 —

                                 Številka socialnega zavarovanja

                                 —

                                 Davčna številka

                                 —

                                 Naslov (vsaj mesto, poštna številka, država)

                                 —

                                 Brez stalnega naslova v državi dela

                     —

                     Datum začetka dela kot pogodbeni uslužbenec Evropske unije

                     —

                     Zakonodaja, ki jo je uslužbenec izbral: zakonodaja države, v kateri je zaposlen/zakonodaja države, ki je zanj nazadnje veljala/zakonodaja države, katere državljan je

               C.   PREDLOGE IZJAV O OMEJITVI ODGOVORNOSTI, KI JIH JE TREBA UPORABITI NA OBRAZCIH VLOG
         1.   Splošno:

                     —

                     „Izjavljam, da so informacije na tem obrazcu resnične in popolne.“

                     —

                     „Po svojem najboljšem vedenju sem na vsa vprašanja odgovoril(-a) pravilno.“

               2.   Napotitev zaposlenih oseb:

                     —

                     „Izjavljam, da se zavedam, da se med celotnim obdobjem napotitve lahko izvaja nadzor, s katerim se potrdi, da se to obdobje še ni končalo. Tovrstni nadzor se lahko nanaša zlasti na plačevanje prispevkov in ohranjanje neposrednega razmerja.“

                     —

                     „Kot delodajalec napotenega zaposlenega izjavljam, da so informacije popolne in pravilne. Zavedam se, da lahko podane informacije natančno preveri tako pristojni nosilec v <ime države članice, iz katere je delavec napoten> kot pristojni nosilec v državi napotitve. Če podane informacije niso skladne z dejanskim stanjem, se dokument v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja, lahko prekliče za nazaj. V tem primeru se bo uporabljala zakonodaja države napotitve, v kateri se dejansko opravlja dejavnost zaposlene osebe. Zavezujem se, da bom obvestil(-a) pristojnega nosilca v <ime države članice, iz katere je delavec napoten>, (i) če zaposleni ne bo napoten ali če bo obdobje napotitve prekinjeno za več kot dva meseca ali (ii) če bo napotitev zaključena pred iztekom predvidenega obdobja napotitve.“

               3.   Napotitev samozaposlenih oseb:

                     —

                     „Izjavljam, da se zavedam, da se med celotnim obdobjem, med katerim opravljam začasno dejavnost v državi, v kateri sem dejaven(-vna), lahko izvaja nadzor, s katerim se potrdi, da se pogoji, ki veljajo za to dejavnost, niso spremenili. Tovrstni nadzor se lahko nanaša zlasti na plačevanje prispevkov in ohranjanje infrastrukture, potrebne za opravljanje dejavnosti v državi, v kateri imam sedež.“

               4.   Dejavnosti za enega delodajalca v dveh ali več državah članicah – izjava o omejitvi odgovornosti za delodajalca:

                     —

                     „Izjavljam, da so informacije popolne in pravilne. Zavedam se, da lahko podane informacije natančno preveri tako pristojni nosilec v <ime države članice, iz katere je delavec napoten> kot pristojni nosilec v državi napotitve zaposlenega. Če podane informacije niso skladne z dejanskim stanjem, se dokument v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja, lahko prekliče za nazaj. V tem primeru se bo o tem, katera zakonodaja se uporablja, odločalo znova na podlagi dejanskih okoliščin. Zavezujem se, da bom obvestil(-a) pristojnega nosilca v <ime države članice, iz katere je delavec napoten> o vseh spremembah v zvezi z delovnim razmerjem (npr. o spremembi delodajalca, spremembi središča interesov, spremembi delovnih ur, začetku novih dejavnosti).“

            (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2018/790 z dne 25. aprila 2018 o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju

text:
               31.5.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 134/12

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/790
   z dne 25. aprila 2018
   o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska komisija je julija 2012 sprejela sveženj o znanstvenih informacijah, ki vsebuje sporočilo „Boljšemu dostopu do znanstvenih informacij naproti: izboljšanje učinkovitosti javnih naložb v raziskave“ (1) in Priporočilo 2012/417/EU (2). Priporočilo 2012/417/EU navaja, da bo Komisija pregledala napredek, dosežen po vsej Uniji, in ocenila, ali so potrebni nadaljnji ukrepi za dosego opredeljenih ciljev.

               (2)

               Sporočilo „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (3) poudarja pomen razširjanja podatkov kot katalizatorja gospodarske rasti, inovacij in digitalizacije v vseh gospodarskih sektorjih, zlasti za mala in srednja podjetja (in zagonska podjetja) ter za družbo kot celoto. Priznava, da velepodatki in visoko zmogljivo računalništvo spreminjajo način izvedbe raziskav in izmenjave znanja kot del prehoda k učinkovitejši in odzivnejši odprti znanosti (4). Komisija v svojem sporočilu napoveduje, da bo spodbujala dostop do javnih podatkov, kar bo spodbudilo inovacije, in si v okviru evropske pobude za računalništvo v oblaku prizadevala za razvoj raziskovalnega oblaka za odprto znanost. Komisija je svojem vmesnem pregledu Strategije za enotni digitalni trg (5) navedla, da namerava še nadalje izboljšati „dostopnost in ponovno uporabo javnih in javno financiranih podatkov“.

               (3)

               V sporočilu z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (6) je predstavljen racionalen in splošen načrt za razvoj evropskega oblaka za odprto znanost (v nadaljnjem besedilu: EOSC) kot zaupanja vrednega, odprtega okolja, ki znanstveni skupnosti omogoča shranjevanje, izmenjavo in ponovno uporabo znanstvenih podatkov ter rezultatov. Sporočilo prav tako navaja, da bo Komisija pregledala Priporočilo 2012/417/EU o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju, da bi spodbudila izmenjavo znanstvenih podatkov in vzpostavitev sistemov spodbud, nagrajevanja ter programov izobraževanja in usposabljanja raziskovalcev in podjetij za izmenjavo podatkov. V delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „Časovni načrt za izvajanje EOSC“ (7) so predstavljeni rezultati proučitve možnih mehanizmov upravljanja in financiranja za EOSC, ki so jo opravile države članice in zainteresirane strani, ter podrobnejše smernice za razvoj EOSC kot federacije infrastruktur raziskovalnih podatkov.

               (4)

               Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) uvaja načelo, da morajo biti vsi dostopni podatki, ki jih hrani organ javnega sektorja, dostopni za ponovno uporabo za komercialne in nekomercialne namene vsem zainteresiranim stranem pod nediskriminatornimi pogoji za primerljive kategorije ponovne uporabe in z največ mejnimi stroški, povezanimi z razširjanjem podatkov.

               (5)

               Namen politik odprtega dostopa (9) je raziskovalcem in širši javnosti zagotoviti brezplačen dostop do strokovno pregledanih znanstvenih objav, raziskovalnih podatkov in drugih rezultatov raziskav na odprt in nediskriminatoren način, in sicer v čim bolj zgodnji fazi postopka njihovega razširjanja, ter omogočiti uporabo in ponovno uporabo rezultatov znanstvenih raziskav. Odprt dostop pomeni boljšo kakovost, manjšo potrebo po odvečnem podvajanju raziskav, hitrejši znanstveni napredek in pomoč pri boju proti znanstvenim goljufijam ter lahko na splošno prispeva h gospodarski rasti in k inovacijam. Poleg odprtega dostopa tudi načrtovanje upravljanja podatkov postaja standardna znanstvena praksa.

               (6)

               Odprt dostop je za raziskovalce, ki se odločijo, da bodo svoje delo objavili, način razširjanja podatkov, zlasti v okviru javno financiranih raziskav. Rešitve glede izdajanja licenc bi morale olajšati širjenje in ponovno uporabo znanstvenih objav.

               (7)

               Arhiviranje rezultatov znanstvenih raziskav je v javnem interesu. Tradicionalno je spadalo med odgovornosti knjižnic ali arhivov, predvsem nacionalnih knjižnic za deponiranje. Obseg rezultatov, ki jih dajejo raziskave, je vse večji. Za dolgotrajno arhiviranje rezultatov raziskav v digitalni obliki bi bilo treba usposobiti mehanizme, infrastrukture in rešitve za programsko opremo. Trajnostno financiranje arhiviranja je bistvenega pomena, saj so stroški shranjevanja podatkov za digitalne vsebine še vedno razmeroma visoki. Zaradi velikega pomena arhiviranja za prihodnjo uporabo rezultatov raziskav bi bilo državam članicam treba priporočiti oblikovanje oziroma krepitev politik na tem področju.

               (8)

               Tehnični napredek je omogočil spletne raziskovalne infrastrukture, ki jih vzpostavijo nacionalne vlade, univerze ali raziskovalne organizacije. Navedene infrastrukture pripomorejo k izpolnjevanju ciljev tega priporočila, saj so raziskovalcem v pomoč pri upravljanju z rezultati raziskav in omogočajo razširjanje informacij. Sporočilo o evropski pobudi za računalništvo v oblaku navaja, da se bo „Evropski oblak za odprto znanost […] začel s povezovanjem obstoječih infrastruktur znanstvenih podatkov, ki so danes razpršene po različnih disciplinah in državah članicah“. Primerno je, da se na nacionalni ravni ugotovijo in priporočijo ukrepi, ki bi omogočili ustrezno delovanje in uporabo EOSC.

               (9)

               Tehnološki napredek je sčasoma povzročil velik preobrat v svetu znanosti k vse bolj sodelovalnim pristopom in je nepretrgoma prispeval k vse večjemu obsegu znanstvenega gradiva. Zaradi vse bolj sodelovalnega in preglednega znanstvenega pristopa bi bilo treba zagotoviti, da imajo raziskovalci na vseh stopnjah svojega izobraževanja in poklicne poti možnost poklicnega razvoja, tudi prek visokošolskih izobraževalnih programov. Prav tako bi morali imeti možnost, da usvojijo ustrezne spretnosti za polno sodelovanje pri odprti znanosti, kot poudarja „akcijski načrt za digitalno sodelovanje“ (10).

               (10)

               Pobude in nagrade so pomemben vidik na poklicni poti. Čeprav se raziskovalce spodbuja, da so dejavni preko meja, v različnih disciplinah in sektorjih ter da sodelujejo v kulturi izmenjave rezultatov, se to pogosto ne nagradi in ne odrazi pri njihovem poklicnem napredovanju. Trenutno poteka razvoj kazalnikov preglednosti in odgovornosti, ki bodo podlaga za prakse odprte znanosti na sodobnih univerzah. Posodobljeni mehanizmi nagrajevanja, ki uporabljajo parametre nove generacije, bi se lahko uporabili za boljše merjenje kakovosti evropskega raziskovanja ter kot dragocena pobuda za raziskovalce, da bi izmenjevali rezultate svojih raziskav, in za univerze, da bi postale bolj podjetniško usmerjene pri spodbujanju konkurence na notranjem trgu.

               (11)

               Države članice bi morale še naprej podpirati odprto znanost in odprt dostop, kot je navedeno v sklepih Sveta „o odprtih, podatkovno intenzivnih in omrežnih raziskavah kot gonilni sili hitrejših in širših inovacij“ (11) ter „o prehodu na sistem odprte znanosti“ (12).

               (12)

               Prehod na odprt dostop ima svetovne razsežnosti. Države članice so del tega prehoda in bi jih bilo treba podpreti s spodbujanjem odprtega, skupnega raziskovalnega okolja, ki bo temeljilo na globalni vzajemnosti. Odprt dostop je ključni dejavnik politik držav članic za odgovorne raziskave in odprte inovacije. S pojavom novih digitalnih tehnologij bi se morale politike raziskav in financiranja prilagoditi temu novemu okolju.

               (13)

               Komisija je bila s svojim delovanjem zgled pri povečanju dostopa do in ponovni uporabi podatkov raziskav, nastalih v okolju odprte znanosti, vključno v okvirnih programih, ter pri izvajanju politike odprtega dostopa do raziskovalnih podatkov Skupnega raziskovalnega središča Komisije.

               (14)

               Na področjih, obravnavanih v Priporočilu 2012/417/EU in v drugih dokumentih, navedenih v prejšnjih uvodnih izjavah, je bil sicer opravljen precejšen napredek, vendar vsi cilji niso bili doseženi, poleg tega je bil napredek med državami članicami neenakomeren. Da bi čim bolje izkoristili evropski raziskovalni in inovacijski potencial, se morajo vse države članice bolj potruditi.

               (15)

               To priporočilo nadgrajuje in nadomešča Priporočilo 2012/417/EU –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      Odprt dostop do znanstvenih objav

               1.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za razširjanje in odprt dostop do znanstvenih objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti in ustreznim izdajanjem licenc,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale v skladu s pravnim redom EU na področju avtorskih in z njimi povezanih pravic doseči naslednje rezultate teh politik ali akcijskih načrtov:

                           —

                           vse znanstvene objave, ki so rezultat javno financiranih raziskav, so na voljo v okviru odprtega dostopa najpozneje do leta 2020,

                           —

                           ne glede na način objave (znanstvene revije, digitalna infrastruktura, multimedijski kanali ali katere koli nove in preizkusne metode komunikacije med znanstveniki) je dostop do objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, odprt čim prej, po možnosti v času objave, v vsakem primeru pa najpozneje šest mesecev po datumu objave (za družbene znanosti in humanistične vede dvanajst mesecev),

                           —

                           ob upoštevanju tehnološkega razvoja pogoji za izdajo licenc, ki veljajo na trgu, ne omejujejo neupravičeno tekstovnega in podatkovnega rudarjenja objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, v skladu z veljavno zakonodajo o avtorskih pravicah in brez poseganja vanjo,

                           —

                           raziskovalci pri podpisu pogodbenih sporazumov z založniki znanstvenih besedil obdržijo potrebne pravice intelektualne lastnine, med drugim za izpolnitev zahtev politik odprtega dostopa. To zadeva zlasti samoarhiviranje in ponovno uporabo (zlasti z besedilnim in podatkovnim rudarjenjem),

                           —

                           objavijo se informacije o sporazumih med javnimi ustanovami ali skupinami javnih ustanov in založniki za zagotavljanje znanstvenih informacij, da se okrepita preglednost trga in poštena konkurenca, brez poseganja v zaščito strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti). To bi moralo zajeti vse vrste sporazumov, predvsem tako imenovane „dobre kupčije“ (tj. popuste za sklenitev hkratne naročnine na objave v tiskani in elektronski obliki) in povezane „dogovore o pobotu“, katerih namen je znižati stroške objav odprtega dostopa za konzorcij,

                           —

                           inovativna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, neodvisni raziskovalci (na primer znanstveniki laiki), javni sektor, tisk in državljani na splošno na pregleden in nediskriminatoren način v najširšem možnem obsegu dostopajo do znanstvenih objav rezultatov raziskav, ki prejemajo javna sredstva, za omogočanje inovacij, krepitev javnega sektorja in obveščanje državljanov.

               2.

               Države članice bi morale zagotoviti, da institucije, ki financirajo raziskave in so odgovorne za upravljanje javnega financiranja raziskav, in akademske ustanove, ki prejemajo javna sredstva, na nacionalni ravni in usklajeno izvajajo politike in nacionalne akcijske načrte iz točke 1, tako da:

                           —

                           opredelijo institucionalne politike za razširjanje znanstvenih objav in odprt dostop do njih ter določijo načrte za izvajanje,

                           —

                           vključijo zahteve za odprt dostop kot pogoj za sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev ali drugo finančno podporo za raziskave, skupaj z mehanizmi za spremljanje skladnosti s temi zahtevami in nadaljnjimi ukrepi za odpravo primerov neskladnosti,

                           —

                           dajo na voljo potrebna sredstva za razširjanje informacij (vključno z odprtim dostopom in ponovno uporabo) na pregleden in nediskriminatoren način, kar omogoča različne kanale razširjanja, vključno z digitalnimi infrastrukturami, kadar je to primerno, ter nove in preizkusne metode komunikacije med znanstveniki,

                           —

                           raziskovalcem dajo na voljo smernice, kako doseči skladnost s politikami odprtega dostopa, in jih pri tem podpirajo, zlasti kar zadeva upravljanje njihovih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi odprt dostop do njihovih objav,

                           —

                           vodijo skupna pogajanja z založniki, da se dosežejo pregledni in najboljši možni pogoji za dostop do objav, vključno z uporabo in ponovno uporabo,

                           —

                           zagotovijo, da so objave, ki so rezultat javnih sredstev, lahko prepoznavne z ustreznimi tehničnimi sredstvi, vključno s pomočjo metapodatkov, priloženih elektronskim različicam rezultatov raziskav, in po obstojnih prepoznavnih značilnostih.

      Upravljanje raziskovalnih podatkov, vključno z odprtim dostopom

               3.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za upravljanje raziskovalnih podatkov, ki so rezultat javno financiranih raziskav, vključno z odprtim dostopom. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti in ustreznim izdajanjem licenc,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale s temi politikami oziroma akcijskimi načrti doseči naslednje rezultate:

                           —

                           načrtovanje upravljanja podatkov postane standardna znanstvena praksa zgodaj v raziskovalnem postopku, ko se podatki ustvarijo ali zberejo, tudi prek zahteve po sestavi načrtov upravljanja podatkov,

                           —

                           raziskovalni podatki, ki so rezultat javno financiranih raziskav, postanejo in ostanejo skladni z načeli sprejemljivih (FAIR) podatkov (Findable, Accessible, Interoperable and Re-usable – najdljivost, dostopnost, interoperabilnost in ponovna uporabnost) znotraj varnega in zaupanja vrednega okolja, prek digitalnih infrastruktur (vključno s tistimi, ki so združene v Evropski oblak za odprto znanost, kadar je ustrezno), razen če to ni možno ali je nezdružljivo z nadaljnjo uporabo rezultatov raziskav („odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“). Razlogi so lahko povezani zlasti z zasebnostjo, poslovnimi skrivnostmi, nacionalno varnostjo, upravičenimi poslovnimi interesi in pravicami intelektualne lastnine tretjih strank. Te politike ali nacionalni akcijski načrti ne bi smeli vplivati na kakršne koli podatke, znanje in/ali informacije, ne glede na njihovo obliko ali naravo, ki jih imajo zasebne stranke v skupnem javno-zasebnem partnerstvu pred začetkom raziskovalne dejavnosti,

                           —

                           ob upoštevanju tehnološkega razvoja (vključno z dinamičnimi podatki (v realnem času)) pogoji za izdajo licenc, ki veljajo na trgu, ne omejujejo neupravičeno tekstovnega in podatkovnega rudarjenja raziskovalnih podatkov, ki so rezultat javno financiranih raziskav, v skladu z veljavno zakonodajo o avtorskih pravicah in brez poseganja vanjo,

                           —

                           inovativna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, neodvisni raziskovalci (na primer znanstveniki laiki), javni sektor, tisk in državljani na splošno na pregleden in nediskriminatoren način v najširšem možnem obsegu dostopajo do raziskovalnih podatkov o rezultatih raziskav, ki prejemajo javna sredstva, za omogočanje inovacij, krepitev javnega sektorja in obveščanje državljanov.

               4.

               Države članice bi morale zagotoviti, da institucije, ki financirajo raziskave in so odgovorne za upravljanje javnega financiranja raziskav, in akademske ustanove, ki prejemajo javna sredstva, na nacionalni ravni in usklajeno izvajajo politike in nacionalne akcijske načrte iz točke 3, tako da:

                           —

                           opredelijo institucionalne politike za upravljanje raziskovalnih podatkov in določijo načrte za izvajanje,

                           —

                           vključijo zahteve za načrte upravljanja podatkov in odprt dostop do raziskovalnih podatkov kot načelo („odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“) za projekte, pri katerih raziskovalni podatki nastajajo v okviru sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev in druge finančne podpore za raziskave, ter mehanizme za spremljanje skladnosti s temi zahtevami in nadaljnje ukrepe za odpravo primerov neskladnosti,

                           —

                           dajo na voljo potrebna sredstva za upravljanje podatkov,

                           —

                           raziskovalcem dajo na voljo smernice, kako doseči skladnost s politikami upravljanja raziskovalnih podatkov, in jih pri tem podpirajo, zlasti kar zadeva razvoj ustreznih spretnosti načrtovanja upravljanja podatkov in digitalnih infrastruktur, ki omogočajo dostop do raziskovalnih podatkov in njihovo arhiviranje,

                           —

                           zagotovijo, da so podatkovni nizi zlahka prepoznavni prek obstojnih prepoznavnih značilnosti ter da se jih lahko poveže z drugimi podatkovnimi nizi in objavami prek ustreznih mehanizmov, skupaj z dodatnimi informacijami, ki omogočajo njihovo pravilno vrednotenje in uporabo.

      Arhiviranje in ponovna uporaba znanstvenih informacij

               5.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih), ki spodbujajo arhiviranje in ponovno uporabo znanstvenih informacij (objave, raziskovalni podatki in drugi rezultati raziskav). Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti in ustreznim izdajanjem licenc,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale s temi politikami ali akcijskimi načrti doseči naslednje rezultate:

                           —

                           akademske ustanove, ki prejemajo javna sredstva, razvijejo politike za arhiviranje svojih znanstvenih rezultatov,

                           —

                           vzpostavljen je učinkovit sistem shranjevanja elektronskih znanstvenih podatkov, ki zajema objave, ustvarjene v digitalni obliki, in povezane rezultate raziskav,

                           —

                           znanstvene informacije, izbrane za dolgoročno arhiviranje, so ustrezno shranjene, skupaj s strojno in programsko opremo, potrebno za ponovno uporabo informacij,

                           —

                           enotna identifikacija (medsebojno povezovanje rezultatov raziskav, raziskovalcev, njihove pripadnosti ter financerjev in vlagateljev) se spodbuja prek široke palete obstojnih prepoznavnih značilnosti, da bi bilo rezultate raziskav mogoče najti, jih ponoviti in dolgoročno arhivirati,

                           —

                           vzpostavljeni so strojno berljivi sistemi za izdajanje licenc in pogoji, skladni z že obstoječimi odprtimi licencami, ki omogočajo ponovno uporabo znanstvenih informacij, ki so rezultat javno financiranih raziskav, v skladu z veljavno zakonodajo o avtorskih pravicah in brez poseganja vanjo, da bi se omogočila zakonita uporaba in arhiviranje,

                           —

                           ustvarijo se pogoji, pod katerimi lahko zainteresirane strani nudijo storitve z dodano vrednostjo, ki temeljijo na ponovni uporabi znanstvenih informacij.

      Infrastrukture za odprto znanost

               6.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za nadaljnji razvoj infrastruktur, ki podpirajo sistem za dostop do znanstvenih informacij, njihovo arhiviranje, izmenjavo in ponovno uporabo, ter za promocijo svojega združevanja v okviru EOSC. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti in ustreznim izdajanjem licenc,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale s temi politikami oziroma akcijskimi načrti doseči naslednje rezultate:

                           —

                           sredstva so namensko dodeljena, mobilizirana in ustvarjena tako, da se zagotovijo njihova gospodarska učinkovitost in inovacije, hkrati pa se spodbuja konkurenca na notranjem trgu,

                           —

                           zagotovljeni sta kakovost in zanesljivost infrastrukture, vključno prek uporabe splošno priznanih mehanizmov za certificiranje, specifikacij in standardov,

                           —

                           raziskovalci imajo širši dostop (ki je pregleden in nediskriminatoren) do raziskovalnih virov in storitev za shranjevanje, upravljanje, analizo, izmenjavo in ponovno uporabo znanstvenih informacij, vključno prek EOSC, če je na voljo,

                           —

                           infrastrukture so s pomočjo uporabe dodatnih kazalnikov in parametrov zmožne zbrati informacije, ki so podlaga za spremljanje in oceno tako odprtosti informacij in odprte znanosti kot raziskav in vrednotenja poklicne poti.

               7.

               Države članice bi morale z EOSC in drugimi globalnimi pobudami zagotoviti sinergije med nacionalnimi infrastrukturami:

                           —

                           s sodelovanjem pri opredelitvi standardov za podatke in storitve, do katerih se dostopa prek EOSC, ter kazalnikov in parametrov, ki merijo vpliv raziskav v okviru EOSC,

                           —

                           z zagotavljanjem interoperabilnosti novih ali nadgrajenih infrastruktur, tako da se upošteva razvoj EOSC in s tem prepreči nastanek meja med področji delovanja; s prispevkom k zmanjšanju razdrobljenosti in spodbujanjem meddisciplinarnih in meddržavnih znanstvenih odkritij in sodelovanja,

                           —

                           s pripravo vsega potrebnega za uporabo storitev in izmenjavo znanstvenih informacij prek EOSC.

      Spretnosti in kompetence

               8.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za spretnosti in kompetence, ki jih raziskovalci in osebje akademskih ustanov potrebujejo v zvezi z znanstvenimi informacijami. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale s temi politikami ali akcijskimi načrti doseči naslednje rezultate:

                           —

                           zagotovljena sta ustrezno usposabljanje in izobrazba o odprtem dostopu, upravljanju podatkov, ravnanju s podatki, arhiviranju podatkov, shranjevanju podatkov in odprti znanosti v okviru visokošolskega izobraževanja in usposabljanja ter na vseh stopnjah poklicne poti; na delovnih mestih v zadevnem sektorju se uporabljajo najboljše prakse,

                           —

                           spodbujajo in/ali izvajajo se izobraževalni programi na visoki ravni za nove poklicne profile na področju tehnologij upravljanja s podatki,

                           —

                           spodbujata se razvoj in usposabljanje strokovnjakov na področju strokovno zahtevnega računalništva, vključno s strokovnjaki na področju podatkov, tehniki in upravljavci podatkov.

      Pobude in nagrade

               9.

               Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za prilagoditev, kar se tiče znanstvenih informacij, sistema za ocenjevanje poklicnih poti za raziskovalce, sistema ocenjevanja za podelitev raziskovalnih štipendij raziskovalcem in sistema ocenjevanja za raziskovalne ustanove. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti:

                           —

                           konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka,

                           —

                           načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti,

                           —

                           s tem povezano finančno načrtovanje.

                     Države članice bi morale s temi politikami ali akcijskimi načrti doseči naslednje rezultate:

                           —

                           sistem akademskih poklicnih poti podpira in nagrajuje raziskovalce, ki sodelujejo v kulturi izmenjave rezultatov svojih raziskav, zlasti z zagotavljanjem zgodnje izmenjave in odprtega dostopa do svojih objav in drugih rezultatov raziskav,

                           —

                           institucije, odgovorne za upravljanje javnega financiranja raziskav, in akademske ustanove, ki so javno financirane, pomagajo pri izvajanju nacionalne politike tako, da vzpostavijo mehanizme, ki omogočajo, merijo in nagrajujejo izmenjavo znanstvenih informacij,

                           —

                           sistema za ocenjevanje raziskav in poklicnih poti vsebujeta dodatne kazalnike in parametre, ki so lahko v pomoč pri oceni odprtosti informacij, med drugim tudi v zvezi s širšim družbenim vplivom raziskav in z vplivom na raziskovalca kot posameznika („parametri nove generacije“).

      Dialog med več zainteresiranimi stranmi o odprti znanosti na nacionalni, evropski in mednarodni ravni

               10.

               Države članice bi morale sodelovati v dialogih med več zainteresiranimi stranmi o prehodu na odprto znanost na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, ki bi zajeli vsa posamezna vprašanja iz točk 1 do 9.
               Države članice bi morale zagotoviti, da:

                           —

                           se z navedenimi dialogi okrepi povezano tehnološko okolje, namenjeno odprti znanosti, ki zajema vse rezultate raziskav iz vseh faz v življenjskem ciklu raziskav (podatki, objave, programska oprema, metode, protokoli itd.),

                           —

                           postopoma pride do sistemske spremembe v smeri odprte znanosti, ki poleg tehnoloških sprememb in učinkovitosti zajema načelo vzajemnosti, spremembo kulture pri raziskovalcih ter institucionalne spremembe pri raziskavah znotraj akademskih ustanov in med financerji v smeri odprte znanosti, vključno z vprašanji, kot sta raziskovalna integriteta in etika, če je ustrezno.

      Strukturirana uskladitev držav članic na ravni Unije in izvajanje ukrepov, ki sledijo temu priporočilu

               11.

               Države članice bi morale imeti nacionalno referenčno točko, ki bi imela naslednje naloge:

                           —

                           usklajevanje ukrepov iz tega priporočila,

                           —

                           vloga kontaktne osebe, na katero se Komisija obrne za vprašanja v zvezi z dostopom do znanstvenih informacij in njihovim arhiviranjem, zlasti v zvezi z boljšimi opredelitvami skupnih načel in standardov, izvedbenih ukrepov ter novih načinov razširjanja in izmenjave rezultatov raziskav v Evropskem raziskovalnem prostoru,

                           —

                           poročanje o ukrepih, ki bodo sledili temu priporočilu.

               12.

               Države članice bi morale Komisijo 18 mesecev po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije in za tem vsaki dve leti obvestiti o sprejetih ukrepih v odgovor na posamezne elemente tega priporočila. Na navedeni podlagi bi morala Komisija pregledati napredek, dosežen po vsej Uniji, in oceniti, ali so potrebni nadaljnji ukrepi za dosego ciljev, predlaganih v tem priporočila.

      V Bruslju, 25. aprila 2018

            Za Komisijo

         Mariya GABRIEL

            Članica Komisije

         Carlos MOEDAS

            Član Komisije

      (1)  COM(2012) 401 final z dne 17. julija 2012.

      (2)  Priporočilo Komisije 2012/417/EU z dne 17. julija 2012 o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju (UL L 194, 21.7.2012, str. 39).

      (3)  COM(2015) 192 final z dne 6. maja 2015.

      (4)  Odprta znanost pomeni nov pristop k znanstvenemu procesu, ki temelji na skupnih prizadevanjih in novih načinih razširjanja znanja ter izboljšuje dostopnost do rezultatov raziskav in njihovo ponovno uporabo s pomočjo digitalnih tehnologij in novih orodij za sodelovanje.

      (5)  COM(2017) 228 final z dne 10. maja 2017.

      (6)  COM(2016) 178 final z dne 19. aprila 2016.

      (7)  SWD(2018) 83 final z dne 14. marca 2018.

      (8)  Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

      (9)  Odprt dostop pomeni možnost dostopa do in ponovne uporabe digitalnih rezultatov raziskav s čim manj omejitvami.

      (10)  COM(2018) 22 final.

      (11)  Sklepi Sveta 9360/15 z dne 29. maja 2015.

      (12)  Sklepi Sveta 9526/16 z dne 27. maja 2016.