Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0230

Priporočilo za mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/04–2009/10  /* SEK/2005/0230 končno */

	Bruselj, 16.2.2005SEK(2005) 230 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/04–2009/10(predložena s strani Komisije)  OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da so morale nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji pred 1. marcem 1999 predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe je moral Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.Združeno kraljestvo je svoj prvi konvergenčni program, ki je obravnaval obdobje 1997/98–2003/04, predložilo 22. decembra 1998, Svet pa ga je ocenil 8. februarja 1999. Dopolnitve programa so bile predložene vsako naslednje leto. Združeno kraljestvo je zadnjo dopolnitev svojega konvergenčnega programa predložilo 17. decembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve programa ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil iz širših smernic ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:-  Organi Združenega kraljestva so dne 17. decembra 2004 predložili šesto dopolnitev konvergenčnega programa (v nadaljnjem besedilu „dopolnitev“), ki obravnava obdobje od finančnega leta 2003/04 do 2009/10. Dopolnitev vključuje zadnje projekcije o javnih financah s strani organov, kakor so bile opredeljene v predproračunskem poročilu z dne 2. decembra 2004 (PBR). Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi stroški in prihodki niso podani v skladu z usklajenim sistemom ERA95, informacije pa niso podane s standardnimi tabelami, ki so bile dogovorjene s kodeksom ravnanja. Dopolnitev še naprej obravnava prejemke iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženj, in ne podaja podatkov o njihovem pomenu za projekcije o javnih financah.-  Osrednja makroekonomska projekcija kaže na čvrsto ekonomsko rast, ki se upočasnjuje vse do trenda leta 2006 in čez. Pričakuje se izravnava rasti, pri čemer se napoveduje, da bo notranje povpraševanje pojemalo, nedavni negativni vpliv neto izvoza pa odpravljen. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se makroekonomske projekcije iz programa zdijo na splošno uresničljive, kljub tveganjem, da bo rast kratkoročno nižja od pričakovane. Za leto 2005 se napoved zdi ugodna, a za leto 2006 ustreza napovedim služb Komisije. Po tem je trend rasti za leto 2007 in čez, kakor so ga napovedali organi, rahlo nižji od zadnjih napovedi glede potencialne rasti s strani služb Komisije.-  Vendar je pomembno upoštevati, da projekcija organov Združenega kraljestva glede javnih financ temelji na napovedovanju scenarija, v katerem je rast rezultatov trenda za četrtino odstotne točke nižja od stopnje, ki se uporablja v osrednji makroekonomski napovedi. Tudi v tem scenariju nižje rasti obstaja tveganje, da bo v letu 2005 rast BDP počasnejša od napovedane; kljub temu se bo srednjeročna predpostavka za rast rezultatov trenda verjetno izkazala za previdno oceno.-  Kljub močnemu trgu dela in poskoku povprečnega prihodka je inflacija po HICP skozi vse leto 2004 ostala zmerna in na splošno precej pod uradnim ciljem za inflacijo v višini 2 %. Zaradi predvidevanja nastajanja pritiska na cene je Bank of England štirikrat v letu zvišala obrestno mero svoje politike, kar je od novembra 2003 povzročilo kumulativni porast repo obrestne mere za 125 baznih točk do 4,75 %. Efektivni tečaj funta se je nominalno zmerno zvišal čez prvo polovico leta, a je za tem upadel, in na koncu 2004 je glede na začetek leta indeks vrednosti bil skorajda nespremenjen; dvostranski menjalni tečaj z evrom je odražal te spremembe, saj je v prvi polovici leta 2004 prišlo do apreciacije, na koncu leta pa se je povrnil na stopnjo, podobno tisti, ki je veljala pred dvanajstimi meseci. V preteklem letu je bil donos vladnih obveznic Združenega kraljestva na splošno skladen s trendi mednarodnih obvezniških trgov, medtem ko se je razlika za desetletne vladne obveznice za Nemčijo zaradi večjega razmika med kratkoročnimi obrestnimi stopnjami in višje neto zadolženosti javnih financ v Združenem kraljestvu glede na pretekla leta zvišala z okoli 50 baznih točk na začetku leta 2004 do najvišje vrednosti 100 baznih točk, ki je bila dosežena sredi novembra.-  Okvir za proračunsko politiko Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor kot celoto: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da v poteku ekonomskega cikla vlada najema posojila samo za financiranje neto investicij, ne pa za kritje tekočih stroškov; „pravilo o vzdržnosti investicij“ pa ima namen ohraniti skozi cikel neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP. Znotraj tega okvira posodobitev predvideva zmanjšanje primanjkljaja s 3,2 % BDP v finančnem letu 2003/04 na pod 3 % referenčno vrednost za 2004/05 (proračunsko leto je v skladu s paktom za stabilnost in rast referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Za tem dopolnitev predvideva postopno zmanjševanje primanjkljaja na srednji rok, a le do višine 1,7 % v letu 2008/09. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vključno s porastom neto investicij, vendar naj bi pričakovano povišanje deleža prihodkov pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Projekcije o primanjkljaju do leta 2006/07 so glede na prejšnjo dopolnitev kljub bistveno nespremenjenim makroekonomskim izgledom bile revidirane navzgor, za leto 2007/08 pa so bile ohranjene; posledično se po letu 2005/06 namerava doseči bolj fleksibilen kratkoročni položaj z ostrejšo konsolidacijo javnih financ kot v prejšnji dopolnitvi.-  Tveganja, da bi bil primanjkljaj večji od predvidenega, so videti bolj nakopičena na kratki rok. Zlasti v proračunskem letu 2004/05 bi lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Tako na krajši kot na srednji rok so prisotna tveganja zaradi relativno ugodnih napovedi o rasti v letu 2005 in potenciala za oživitev pritoka prejemkov, ki bi lahko bila slabša od pričakovane, zlasti kar zadeva davek od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti stroškov od leta 2006/07 bodo lahko za javno upravo nastopile težave pri prilagajanju na manjša proračunska sredstva in s tem pri uporabi zbranih neuporabljenih preostankov. Vendar so od leta 2006/07 relativno previdne makroekonomske projekcije protiutež tem negativnim tveganjem.-  Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunski položaj iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob normalnih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast o proračunskem položaju blizu ravnovesja dosežen do leta 2009/10. Vendar je treba obenem upoštevati, da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj navedenega pomembnega programa javnih naložb.-  Delež bruto javnega dolga se bo po projekcijah zmerno zvišal skozi obdobje, ki ga obravnava dopolnitev (predvsem kot posledica primanjkljajev v primarnem saldu), z vrhom na ravni pod 43 % BDP leta 2007/08, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe na višini 60 % BDP.-  Program pomeni revizijo vladnega programa strukturnih reform glede na prejšnjo dopolnitev in zagotavlja informacije o reformah na trgu dela, proizvodnem trgu in kapitalskem trgu. Prav tako tudi opisuje nadaljnje ukrepe za izboljšanje kvalitete javnih financ na podlagi večjega programa za okrepitev učinkovitosti javnega sektorja, ki je skladen s priporočilom, vključenim v širše smernice ekonomskih politik (BEPGs) 2003–2005, naj organi Združenega kraljestva zagotovijo, da se javne storitve, ki so povezane z načrtovanim povečanjem porabe, „izvajajo uspešno in ob zagotavljanju stroškovne učinkovitosti“. Dopolnitev tudi poudarja pomembna tekoča prizadevanja za izboljšanje merjenja rezultatov dejavnosti javnega sektorja.-  Videti je, da je Združeno kraljestvo v relativno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Relativno nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. V programu opisana strategija temelji pretežno na doseganju visoke in stabilne dolgoročne ekonomske rasti, pri čemer so zdrave in vzdržne javne finance potreben pogoj. Čeprav ni mogoče izključiti stroškov zaradi staranja prebivalstva, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojninskih zavarovanj, ki bi lahko imela posledice za javne finance Združenega kraljestva, uvajajo organi z aprilom 2005 sklad za pokojninsko zavarovanje, ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem z zagotovljenimi prejemki, ki bi postale plačilno nesposobne. Vendar je treba učinkovitost sheme še preskusiti. Poleg tega bi zavezanost notranjim proračunskim pravilom Združenega kraljestva pomenila, da bi vsako povečanje v zagotavljanju javnih pokojnin (povprečno glede na cikel) bilo financirano s prihodki ali prerazporeditvijo odhodkov. Relativno nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi nastala na daljši rok.-  Na splošno se v dopolnitvi orisane ekonomske politike deloma skladajo s specifičnim priporočilom glede javnih financ za Združeno kraljestvo iz dopolnitve iz leta 2004 širših smernic ekonomskih politik (BEPGs), namreč, da bi moralo Združeno kraljestvo izboljšati ciklično prilagojen položaj skladno s proračunskim položajem blizu ravnovesja ali v presežku na srednji rok. Za 2004/05 podatki o rezultatih dejavnosti še vedno ne potrjujejo dokazov o pomembnem napredku in obstaja visoka stopnja negotovosti tako za odhodke kot za prihodke, kar dopušča zgoraj zabeleženo tveganje, da bo lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Vrh tega načrtovani rahlo ekspanzionistični položaj v letu 2005/06 in proračunski položaj na srednji rok ni v skladu s priporočilom iz širših smernic ekonomskih politik (BEPGs).-  Glede na navedeno bi bilo primerno, da Združeno kraljestvo zagotovi, da bo v skladu z načrti v proračunskem letu 2004/05 doseglo primanjkljaj, nižji od 3 % BDP, in izboljšalo ciklično prilagojeni položaj zaradi zagotovitve, da se na srednji rok doseže in ohrani proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku.Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva in ga pošilja Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/04–2009/10SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne 8. marca 2005 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, ki obravnava obdobje 2003/04–2009/10. Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi stroški in prihodki niso podani v skladu z usklajenim sistemom ERA95, informacije pa niso podane s standardnimi tabelami, ki so bile dogovorjene s kodeksom ravnanja. Dopolnitev še naprej obravnava prejemke iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženj, in ne podaja podatkov o njihovem pomenu za projekcije o javnih financah. V skladu s tem je Združeno kraljestvo pozvano, da doseže skladnost z zahtevami po podatkih.2.  Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske projekcije: „glavni“ makroekonomski scenarij in scenarij nižje rasti, ki temelji na predpostavki, da bo rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot v osrednji napovedi; ta scenarij je podlaga projekcij za javne finance. Scenarij nižje rasti se tako šteje kot referenčna podlaga za vrednotenje proračunskih projekcij in odraža kar uresničljive predpostavke. Scenarij predvideva v letu 2005 realno rast BDP na višini 3 %, kar je le malo nižje kot rast v višini 3½ % v letu 2004, po tem pa upočasnitev na 2¼ % v letu 2007/08. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij obstaja tveganje, da bo v letu 2005 rast BDP počasnejša od napovedane, saj je predvidena rast umeščena v zgornji del tekočega razpona napovedi; vendar se bo na srednji rok predpostavka o rasti trenda, ki je temelj projekcij o javnih financah, zelo verjetno izkazala za previdno. Tudi projekcije o inflaciji iz programa se zdijo realistične.3.  Okvir za proračunsko politiko Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da v poteku ekonomskega cikla vlada najema posojila samo za financiranje neto investicij, ne pa za kritje tekočih stroškov; „pravilo o vzdržnosti investicij“ pa ima namen ohraniti skozi cikel neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP. Znotraj tega okvira posodobitev programa predvideva zmanjšanje primanjkljaja z ocenjenih 3,2 % BDP v proračunskem letu 2003/04 na pod 3 % referenčno vrednost za 2004/05 (proračunsko leto je v skladu s paktom za stabilnost in rast referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Za tem dopolnitev predvideva nadaljnje postopno zmanjševanje primanjkljaja na srednji rok, a le do višine 1,7 % v letu 2008/09. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vendar bi pričakovano povišanje deleža prihodkov v primeru, da bi do njega prišlo, pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Znotraj celotne ravni odhodkov se izvaja pomemben program javnih naložb, ki ima namen zvišati neto javne naložbe z 1,9 % BDP leta 2004/05 na 2,4 % leta 2007/08. Glede na dopolnitev iz leta 2003 so bile projekcije glede primanjkljaja tako za to proračunsko leto kot za naslednje proračunsko leto bile popravljene navzgor; vendar po letu 2005/06 pomenijo srednjeročne projekcije iz posodobitve rahlo hitrejšo konsolidacijo javnih financ kot je tista, ki izhaja iz prejšnje dopolnitve.4.  Nedvomno obstaja tveganje, da bi na kratki rok proračunski rezultat lahko bil slabši od predvidenega v programu. Zlasti v proračunskem letu 2004/05 bi lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Tveganja so prisotna tako v krajšem kot v daljšem roku zaradi relativno ugodne napovedi glede rasti BDP v letu 2005 in potenciala za oživitev pritoka prejemkov, ki bi lahko bila slabša od pričakovane, zlasti kar zadeva davek od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti stroškov od leta 2006/07 bodo lahko za javno upravo nastopile težave pri prilagajanju na manjša proračunska sredstva in s tem pri uporabi zbranih neuporabljenih preostankov. Vendar so od leta 2006/07 relativno previdne makroekonomske projekcije protiutež tem negativnim tveganjem.5.  Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunski položaj iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob normalnih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast o proračunskem položaju blizu ravnovesja dosežen do leta 2009/10. Vendar je treba obenem upoštevati, da je delež davkov relativno nizek in da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj navedenega pomembnega programa javnih naložb.6.  Ocenjuje se, da je delež bruto javnega dolga dosegel 39,5 % BDP leta 2003/04, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe na višini 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež javnega dolga zmerno narasel za manj kot dve odstotni točki v obdobju do leta 2009/10.7.  Videti je, da je Združeno kraljestvo kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v relativno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Relativno nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. Višjih stroškov zaradi staranja prebivalstva ni mogoče izključiti, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojnin, ki bi lahko imela posledice za javne finance, vendar organi z aprilom 2005 uvajajo sklad za pokojninsko zavarovanje, ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem z zagotovljenimi prejemki, ki bi postale plačilno nesposobne. Ti ukrepi so dobrodošli, njihovo učinkovitost pa je treba še preskusiti. Relativno nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi nastala na daljši rok.8.  V dopolnitvi orisane ekonomske politike se deloma skladajo s specifičnim priporočilom glede javnih financ za Združeno kraljestvo iz dopolnitve za leto 2004 širših smernic ekonomskih politik (BEPGs), namreč, da si mora Združeno kraljestvo „prizadevati za to, da se izogne nastanku čezmernega primanjkljaja, da izboljša ciklično prilagojeni položaj zaradi konsolidacije javnih financ, v skladu s proračunskim položajem blizu ravnovesja ali v presežku na srednji rok“. Za leto 2004/05 obstaja tveganje, da bo primanjkljaj presegel 3 % BDP. Vrh tega načrtovani rahlo ekspanzionistični položaj v letu 2005/06 in proračunski položaj na srednji rok nista v skladu s priporočilom iz širših smernic ekonomskih politik (BEPGs).* * *Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da mora Združeno kraljestvo (i) zagotoviti, da v skladu z načrti ostane primanjkljaj pod 3 % BDP v proračunskem letu 2004/05, in (ii) izboljšati ciklično prilagojeni položaj zaradi zagotovitve, da se na srednji rok doseže in ohrani proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij1. Glavna makroekonomska napoved | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP – glavna napoved (sprememba v %) | KP 12/2004 | 3,25 | 3 – 3,5 | 2,5 - 3 | 2,25 -2,75 | ni pod. |COM | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | 3 - 3½ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | ni pod. | ni pod. |Inflacija po HICP (%) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | ni pod. |COM | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | ni pod. | ni pod. |2. Makroekonomska napoved, ki je izhodišče za javne finance | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 |Realni BDP – javne finance 2 (sprememba v %) | KP 12/2004 | 3¼ | 3 | 2½ | 2¼ | 2¼ |COM 3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | 3¼ | 2¾ | 2½ | 2¼ | 2¼ |Inflacija po HICP (%) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | 2 |COM 3 | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | 2 | 2 |Javnofinančni saldo4 (v % BDP) | KP 12/2004 | -2,9 | -2,8 | -2,3 | -2,1 | -1,7 |COM 3 | -2,8 | -2,6 | -2,4 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | -2,7 | -2,5 | -2,2 | -2,1 | -1,9 |Primarni saldo5 (v % BDP) | KP 12/2004 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | ni pod. |COM 3 | -0,9 | -0,6 | -0,4 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | -0,5 | -0,4 | ni pod. | ni pod. | ni pod. |Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP 12/2004 | -2,8 | -2,9 | -2,3 | -2,0 | -1,6 |COM 3 | -2,7 | -2,4 | -2,1 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 1 | -2,4 | -2,4 | -2,2 | -2,0 | -1,8 |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP 12/2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 |COM 3 | 40,4 | 40,9 | 41,2 | ni pod. | ni pod. |KP 12/2003 | 40,2 | 40,8 | 41,1 | 41,4 | 41,5 |Opombe: 1 Izračun služb Komisije na podlagi informacij iz programa. 2 Napoved glede BDP, ki je izhodišče za projekcije organov o javnih financah, temelji na oceni rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja od osrednjega pogleda. 3 Podatki Komisije se nanašajo na koledarsko leto (na primer koledarsko leto 2004 ustreza proračunskemu letu 2004/05). 4 V svoje projekcije o javnofinančnem saldu organi Združenega kraljestva vključujejo letne prilive iz prodaje UMTS licenc v višini okoli 1,4 milijarde funtov. Ustrezna prilagoditev zaradi usklajevanja proračuna s postopkom za čezmerni primanjkljaj povzroča letno zmanjšanje salda (se pravi povečanje primanjkljaja) za približno 0,1 odstotno točko. Vsi podatki iz tabele so podani po prilagoditvi podatkov iz dopolnitve, ki so jo opravile službe Komisije. 5 Organi Združenega kraljestva navajajo primarne salde ob izključevanju neto obresti, ne pa samo plačil obresti, kakor službe Komisije. Številke v tabeli prikazujejo zneske, ki so jih službe Komisije preračunale na podlagi tabele 4.4. iz dopolnitve programa. Viri: Konvergenčni program (KP); Napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52013DC0362

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2013 ter mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017 /* COM/2013/0362 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Italije za leto 2013
ter mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših smernicah za
ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010
sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je 6. julija 2012
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za
leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi italijanskega programa stabilnosti za
obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je 28. novembra 2012
sprejela letni pregled rasti[6],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
opozarjanja[7],
v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)       Evropski svet je 14. marca 2013
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)       Komisija je 10. aprila 2013
objavila rezultate poglobljenega pregleda[8]
za Italijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU)
št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v
Italiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo odločno
ukrepanje politike. Zlasti zmanjšanje zunanje konkurenčnosti ter visok
javni dolg ob dolgotrajno nizki rasti sta še naprej opredeljena kot glavni
makroekonomski neravnotežji Italije.
(8)       Italija je 11. aprila 2013
predložila letni program stabilnosti za obdobje 2012–2017 in nacionalni
reformni program za leto 2013. Po predložitvi teh programov je nova vlada,
imenovana 28. aprila, napovedala okrepitev programa strukturnih reform ter
hkrati potrdila proračunske cilje iz programa stabilnosti. Dne 17. maja je
bila sprejeta uredba-zakon, ki vsebuje nove določbe o obdavčenju
nepremičnin in razširitvi sheme za dodatek k plačam podzaposlenih
delavcev. Programa in novi ukrepi vlade so bili ocenjeni istočasno, da bi
se upoštevala njihova medsebojna povezanost.
(9)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za obdobje 2013–2017 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97
Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske
napovedi v programu, v primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 za leto 2014
optimističen. Od leta 2015 naprej je verjeten, vendar ob predpostavki, da
se v celoti izvedejo sprejete strukturne reforme, ki še vedno predstavljajo
izziv. Proračunsko strategijo, opisano v programu, je potrdila nova vlada
in odobril parlament. Njen namen je v programskem obdobju ohraniti primanjkljaj
pod 3 % BDP, leta 2013 doseči srednjeročni cilj ter od leta 2014
naprej zagotoviti upadanje deleža dolga glede na BDP. V programu je potrjen
srednjeročni proračunski cilj strukturno uravnoteženega
proračuna, ki je v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Primanjkljaj se
je leta 2012 zmanjšal na 3 % BDP in naj bi v skladu s spomladansko
napovedjo Komisije iz leta 2013, objavljeno 3. maja, v obdobju 2013–2014 ostal
pod referenčno vrednostjo. Ocenjuje se, da določbe, ki jih je
italijanska vlada sprejela 17. maja, ne bodo imele znatnega učinka na
primanjkljaj, pod pogojem, da se dosledno izvajajo. Po tem, ko se je strukturni
saldo v obdobju 2009–2012 kumulativno izboljšal za 2,7 odstotne točke BDP
in ob predpostavki, da ne bo nobenih drugih sprememb politike, naj bi se leta 2013
predvidoma izboljšal za dodatno odstotno točko, in sicer na –0,5 %
BDP, nato pa naj bi se leta 2014 nekoliko poslabšal. Primarni strukturni saldo
bi leta 2014 dosegel skoraj 5 % BDP. Napovedana strukturna prilagoditev za
leto 2013 je primerna, tudi na podlagi analize odhodkov brez diskrecijskih
ukrepov na strani prihodkov, za leto 2014 pa kaže odstopanje od prilagoditvene
poti v smeri srednjeročnega proračunskega cilja. V programu je
predvideno, da bo delež javnega dolga najvišji leta 2013, po tem pa naj bi se
začel zmanjševati, tudi po zaslugi predvidenih prihodkov od privatizacije,
ki znašajo 1 odstotno točko BDP letno. V napovedi pa se delež dolga
glede na BDP še naprej povečuje, med drugim zaradi poravnave zamudnih
plačil, ki v letih 2013–2014 prispeva približno 2,5 odstotne točke,
medtem ko prihodki od privatizacije niso vključeni, saj podrobnosti še
niso bile določene. Od leta 2013 naprej je Italija v triletnem prehodnem
obdobju glede izpolnjevanja merila, povezanega z dolgom, in napoved
spreminjanja dolga v programu stabilnosti zagotavlja zadosten napredek glede
izpolnjevanja tega merila. Vendar napovedi glede primanjkljaja in dolga iz
programa temeljijo na dejstvu, da se sprejeti proračunski ukrepi in
strukturne reforme izvajajo v celoti, kar je bistveno za trdno zaupanje v trg
ter spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest.
(10)     Sprejete so bile pomembne
reforme za krepitev fiskalne vzdržnosti in spodbujanje rasti, ki pa se ne
izvajajo v celoti in lahko bi bili sprejeti še dodatni ukrepi. Več
predlaganih ključnih ukrepov še ni bilo odobrenih ali še čakajo na
izvedbeno zakonodajo, poleg tega pa obstaja tveganje, da se na različnih
vladnih ravneh v praksi ne bodo uporabljali dosledno. Učinkovitost javne
uprave, kar zadeva regulativni in postopkovni okvir, kakovost upravljanja in
upravna zmogljivost so še vedno precej pomanjkljive, kar vpliva na izvajanje
reform in poslovno okolje.
(11)     Za izboljšanje poslovnega
okolja je treba dokončati reformo civilnega sodstva, in sicer je treba
hitro izvesti revizijo organizacije sodišč ter skrajšati dolgotrajne
postopke, zmanjšati zaostanke ter pogostost pravnih sporov. Na podlagi sodbe ustavnega
sodišča iz oktobra 2012 o mediaciji je potrebno ukrepanje, da se spodbudi
uporaba mehanizmov za izvensodno reševanje sporov. Korupcija predstavlja resen
problem, saj so njeni stroški ocenjeni na 4 % BDP, kar resno ogroža
potencial za oživitev gospodarstva. Protikorupcijski zakon iz novembra 2012
zahteva nadaljnje ukrepanje in učinkovitost pri preprečevanju
korupcije bi se lahko še izboljšala, zlasti kar zadeva predpis o zastaranju, za
katerega so trenutno značilni kratki zastaralni roki.
(12)     Izvajanje sprejete ambiciozne
strategije fiskalne konsolidacije sta spremljala uvedba pravila o uravnoteženem
proračunu v ustavo aprila 2012 ter ukrepanje za izboljšanje
učinkovitosti in kakovosti javne porabe. Vendar so vrzeli pri izvajanju –
zlasti v zvezi z učinkovitostjo zaposlovanja v javnem sektorju in
zmanjšanjem števila pokrajin – preprečile, da bi bili sprejeti ukrepi kar
najbolj učinkoviti. Akcijski načrt za kohezijo je omogočil
pospešitev črpanja sredstev iz strukturnih skladov v višini približno 12,1 milijarde
EUR v treh zaporednih fazah. Kljub temu pa izboljšanje splošnega upravljanja
sredstev zlasti na jugu Italije še vedno ni dovolj ambiciozno, kar vzbuja resno
zaskrbljenost za programsko obdobje 2014–2020. Obstaja torej še veliko možnosti
za povečevanje učinkovitosti javne porabe.
(13)     Tradicionalno odločilna
vloga bank pri podpiranju dejavnosti italijanskega gospodarstva, zlasti s
posojanjem majhnim podjetjem, se je zaradi dolgotrajne gospodarske recesije
oslabila. Povečano kreditno tveganje z velikimi in še
naraščajočimi slabimi posojili je prispevalo k zmanjšanju obsega
posojil in je še poslabšalo nizko dobičkonosnost bank. Kot odziv na to
Banka Italije ocenjuje ustreznost oblikovanja rezervacij za slaba posojila s
pregledi na kraju samem. Posebne značilnosti korporativnega upravljanja
italijanskih bank lahko omejijo učinkovitost njihovega finančnega
posredništva. Sprejeti so bili ukrepi za spodbujanje uporabe programov
nebančnega financiranja, zlasti financiranja z lastniškim kapitalom, in
povečanje zmogljivosti za inovacije, vendar je njihov obseg omejen in še
niso bili v celoti izvedeni. Prenos direktive EU o zamudah pri plačilih v
trgovinskih poslih in načrtovana poravnava nakopičenih zamudnih
plačil bosta prispevala k izboljšanju likvidnosti podjetij.
(14)     Junija 2012 je bila sprejeta
obsežna reforma trga dela za odpravo njegove togosti in segmentacije. Reformo
je treba dopolniti s sprejetjem izvedbene zakonodaje in natančno
spremljati njeno konkretno uveljavljanje na kraju samem. Poleg tega je treba
storitve javnih zavodov za zaposlovanje povezati z uradom, ki skrbi za
upravljanje z nadomestili za brezposelne, da se podpre izvedba učinkovitih
strategij aktivacije. V obdobju 2011–2013 je bil z zaporednimi dogovori
med socialnimi partnerji opredeljen nov okvir za določanja plač.
Podprt je z davčnimi spodbudami za boljšo uskladitev plač s
produktivnostjo in lokalnimi pogoji na trgu dela. Ta okvir bi bilo treba
učinkovito izvajati in postopno prilagajati na podlagi spremljanja
rezultatov.
(15)     Brezposelnost mladih in delež
mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, sta še naprej
naraščala in konec leta 2012 dosegla 37 % oziroma 21,1 %. Delež
ljudi s terciarno izobrazbo in stopnja zaposlenosti mladih s terciarno izobrazbo
sta med najnižjimi v EU, kar kaže, da znanja in spretnosti mladih diplomantov
niso zelo pomembni za trg dela. Stopnja opuščanja šolanja je kljub rahlemu
zmanjševanju še vedno visoka. To vzbuja pomisleke glede učinkovitosti
izobraževalnega sistema. Eden od ključnih elementov je učiteljski
poklic, za katerega so trenutno značilni ena sama poklicna pot in omejene
možnosti poklicnega razvoja. Udeležba žensk na trgu dela je še vedno nizka,
razlika med spoloma na področju zaposlovanja pa je med največjimi v EU.
Tveganje revščine in socialne izključenosti ter zlasti hudo
pomanjkanje materialnih dobrin se izrazito povečujejo, sistem socialnega
varstva pa vse težje zadovoljuje socialne potrebe, saj v njem prevladujejo
odhodki za pokojnine, socialni transferji (razen pokojnin) pa niso dovolj
usmerjeni v boj proti revščini in spodbujanje socialne vključenosti.
(16)     Struktura davčnega
sistema ostaja zapletena in zelo obremenjuje delo in kapital. Po prizadevanjih
v obdobju 2010–2011 so bili sprejeti le omejeni dodatni ukrepi za preusmeritev
davčnega bremena s proizvodnih faktorjev na porabo, premoženje in okolje.
Še vedno so potrebni ukrepi za poenostavitev davčnega sistema,
racionalizacijo davčnih izdatkov, uskladitev osnove za davek na premoženje
s tržnimi vrednostmi, boljše izpolnjevanje davčnih obveznosti in
preprečevanje utaj. Pred revizijo katastrskih vrednosti se bo s predvideno
reformo obdavčenja nepremičnin poskušalo povečati poštenost tega
obdavčenja v okviru proračunske strategije iz programa stabilnosti. Zmanjšanje
sive ekonomije in neprijavljenega dela lahko koristi javnim financam in
pozitivno vpliva na lastniški kapital. V okviru pregleda oprostitev ali nižjih
stopenj DDV in neposrednih davčnih odhodkov bodo morda potrebne
določene prilagoditve socialnih transferjev, da se čim bolj zmanjša
distribucijski učinek.
(17)     Pomembna prizadevanja so bila
usmerjena v liberalizacijo storitvenega sektorja. Vendar bi bilo treba z
reformo reguliranih poklicev nadaljevati, da bi se obravnavale preostale
omejitve, njena ključna načela pa bi bilo treba zaščititi pred
morebitnimi zastoji, zlasti zaradi reforme pravnega poklica. Na podlagi
sodbe ustavnega sodišča iz julija 2012 je pomembno tudi ukrepanje za
odprtje lokalnih javnih storitev konkurenci.
(18)     Izvaja se reforma
omrežnih panog za odpiranje dostopa do trga in izboljšanje infrastrukture,
vendar pomembni izzivi ostajajo. Dokončati je treba ločitev
lastništva podjetij za proizvodnjo in prenos plina do septembra 2013 in izvesti
nacionalno strategijo za energetske potrebe iz marca 2013. Odprtje
telekomunikacijskega sektorja konkurenci je nadaljnje potencialno področje
ukrepanja. Nov organ za transport, odgovoren za avtoceste,
letališča, pristanišča in železnice, še ni bil ustanovljen. Moral
bi biti neodvisen, razpolagati z zadostnimi sredstvi in imeti pooblastila za
sankcije. Resne notranje in čezmejne infrastrukturne
pomanjkljivosti z razlikami med severom in jugom povzročajo visoke cene
energije, slabo pokritost s širokopasovnimi omrežji in ozka grla v prometu.
(19)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo italijanske ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljen
pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje
Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne
odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za
vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi
spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega
semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 spodaj.
(20)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil italijanski program stabilnosti, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilih iz točke 1 spodaj.
(21)     Svet je ob upoštevanju
poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil
nacionalni reformni program in program stabilnosti. Njegova priporočila v
skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o preprečevanju
in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij so izražena v priporočilih iz
točk 1 do 6 spodaj.
(22)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot
celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države
članice, katerih valuta je euro. Italija bi morala tudi zagotoviti, da se
ta priporočila izvajajo v celoti in pravočasno –
PRIPOROČA, naj Italija v obdobju 2013–2014
izvede naslednje ukrepe:
1.           Zagotovi naj, da primanjkljaj
v letu 2013 ostane pod 3 % BDP, tako da v celoti izvede sprejete ukrepe. S
fiskalno konsolidacijo, ki spodbuja rast, naj si prizadeva za dovolj hitro
strukturno prilagoditev, da bi se z letom 2014 dosegel in pozneje vzdrževal
srednjeročni cilj. Doseže naj načrtovane strukturne primarne
presežke, da se bo visoko razmerje med dolgom in BDP (ki naj bi po napovedih
leta 2014 znašalo 132,2 %) postopoma začelo zmanjševati. Še naprej
naj trajno izboljšuje učinkovitost in kakovost javne porabe s celovitim
izvajanjem ukrepov, sprejetih v letu 2012, in nadaljnjim prizadevanjem prek
rednih poglobljenih pregledov odhodkov na vseh ravneh upravljanja.
2.           Zagotovi naj pravočasno
izvajanje sedanjih reform s hitrim sprejetjem potrebne izvedbene zakonodaje, ki
ji mora slediti konkretno izvrševanje na vseh vladnih ravneh in z vsemi ustreznimi
zainteresiranimi stranmi, ter spremljanjem učinka. Okrepi naj
učinkovitost javne uprave in izboljša usklajevanje med različnimi
vladnimi ravnmi. Poenostavi naj upravni in regulativni okvir za državljane in
podjetja ter skrajša dolgotrajne postopke in zmanjša pogostost pravnih sporov v
civilnem sodstvu, vključno s spodbujanjem postopkov za izvensodno
reševanje sporov. Okrepi naj pravni okvir za preprečevanje korupcije,
vključno z revizijo predpisov, ki urejajo zastaranje. Sprejeme naj
strukturne ukrepe za izboljšanje upravljanja sredstev EU v južnih regijah za
programsko obdobje 2014–2020.
3.           Spodbuja naj prakse
korporativnega upravljanja v bančnem sektorju, ki omogočajo
večjo učinkovitost in donosnost, da se spodbudi dotok posojil v
proizvodne dejavnosti. Nadaljuje naj tekoče delo glede preverjanja
kakovosti sredstev v bančnem sektorju in omogoči reševanje problema
slabih posojil v bilancah stanja bank. Nadalje naj spodbuja razvoj kapitalskih
trgov, da se diverzificirajo finančni viri in izboljša dostop podjetij do
financiranja, zlasti na trgu lastniškega kapitala, kar bo posledično
povečalo njihovo zmogljivost za inovacije in rast.
4.           Zagotovi naj učinkovito
izvajanje reforme trga dela in določanja plač, da bi bile plače
bolj usklajene s produktivnostjo. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za spodbujanje
udeležbe na trgu dela, zlasti žensk in mladih, na primer v okviru „jamstva za
mlade“. Okrepi naj poklicno izobraževanje in usposabljanje, poskrbi za
učinkovitejše delovanje javnih zavodov za zaposlovanje ter izboljša
poklicno usmerjanje in svetovalne storitve za študente, udeležene v terciarnem
izobraževanju. Zmanjša naj finančne ovire za delo drugega
prejemnika dohodka v gospodinjstvu ter izboljša zagotavljanje oskrbe in
izvenšolskih storitev. Pospeši naj prizadevanja za preprečevanje šolskega
osipa ter izboljšanje kakovosti šol in rezultatov izobraževanja, tudi z reformo
poklicnega razvoja učiteljev in njihovih kariernih možnosti. Zagotoviti
naj učinkovitost socialnih transferjev, predvsem z boljšo ciljno usmerjenostjo
nadomestil, zlasti za gospodinjstva z otroki, ki imajo nizke prihodke.
5.           Na proračunsko nevtralen
način naj prenese davčno obremenitev z dela in kapitala na potrošnjo,
premoženje in okolje. V ta namen naj pregleda področje uporabe za oprostitve
in znižane stopnje DDV ter neposredne davčne odhodke ter reformira
katastrski sistem, da se davčna osnova pri periodični obdavčitvi
nepremičnin uskladi s tržnimi vrednostmi. Bori naj se proti davčnim
utajam, izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti ter sprejme odločne
ukrepe proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu.
6.           Zagotovi naj ustrezno
izvajanje ukrepov, katerih cilj je odprtje trga v storitvenem storitev. Odpravi
naj preostale omejitve na področju strokovnih storitev in spodbudi dostop
do trga na primer pri zagotavljanju lokalnih javnih storitev, kjer bi se morala
spodbujati uporaba javnega naročanja (namesto neposrednih koncesij).
Nadaljuje naj ukrepe, sprejete za izboljšanje pogojev za dostop do trga v
mrežnih panogah, zlasti z ustanovitvijo organa za transport kot prednostno
nalogo. Posodobi naj infrastrukturne zmogljivosti s posebnim poudarkom
na medsebojnih povezavah na področju energije, intermodalnem transportu in
hitrih širokopasovnih povezavah v telekomunikacijah, tudi z namenom odpravljanja
razlik med severom in jugom.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2013) 362 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 118 final.
[9]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 3. februarja 2015 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Latvijas Banka (ECB/2015/3)

text:
               13.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 51/4

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 3. februarja 2015
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Latvijas Banka
   (ECB/2015/3)
   (2015/C 51/02)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka bo potekel po reviziji za poslovno leto 2014. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2015.

               (3)

               Latvijas Banka je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2015 do 2019 izbrala družbo KPMG Baltics SIA –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba KPMG Baltics SIA imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Latvijas Banka za poslovna leta od 2015 do 2019.

      V Frankfurtu na Majni, 3. februarja 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0994

Predlog priporočilo Sveta Portugalski z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj  /* SEK/2005/0994 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 20.7.2005SEK(2005) 994 končnoPredlogPRIPOROČILO SVETA PORTUGALSKIz namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMPostopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za portugalskoPortugalska je zadnjo dopolnitev programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009, predložila 9. junija 2005. Ta dopolnitev za obdobje od 2005 do 2007 razkriva načrte glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Portugalska namerava, predvsem po predloženem doseženem primanjkljaju v višini 2,9 % v letu 2004[1], za leto 2005 zabeležiti javnofinančni primanjkljaj v višini 6,2 % BDP, ki naj bi se v letu 2006 zmanjšal na 4,8 %, v letu 2007 na 3,9 % in v letu 2008 na 2,8 % BDP. Predvideva se, da se bo v istem obdobju delež dolga v razmerju do BDP s predložene številke v višini 61,9 % v letu 2004 še povečal ter dosegel najvišjo vrednost 67,8 % BDP v letu 2007.Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ureja člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ki je del Pakta stabilnosti in rasti[2]. Komisija je v svoji oceni tehtno upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005[3].Poročilo Komisije je v skladu s členom 104(3) Pogodbe predložilo dokaze, da zahteve Pogodbe glede meril, ki zadevajo dolg in primanjkljaj, niso izpolnjene.Člen 104(4) Pogodbe navaja, da „Odbor, predviden v členu 114 (tj. Ekonomsko-finančni odbor), pripravi mnenje o poročilu Komisije“. V svojem mnenju z dne 4. julija 2005 je Odbor ugotovil, „da načrtovani proračunski razvoj na Portugalskem v letu 2005 poteka tako, da se ne spoštujeta merili iz drugega odstavka člena 104“. Odbor je bil zlasti mnenja, da načrtovani primanjkljaj za leto 2005 v višini 6,2 % BDP ni blizu referenčne vrednosti, ki znaša 3 % BDP in da se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot izjemno ali začasno; Poleg tega javni dolg presega referenčno vrednost v višini 60 % BDP in se bo po predvidevanjih v razmerju do BDP v naslednjih dveh letih še povečal. Odbor je prav tako zapisal, da gospodarski obeti v naslednjih dveh do treh letih ostajajo skromni ter izrazil zaskrbljenost glede visoke ravni in gibanja strukturnega primanjkljaja. Pri preučevanju vseh drugih pomembnih dejavnikov je Odbor ugotovil, da se ti dejavniki pri njegovi oceni ne morejo upoštevati.Komisija ob upoštevanju svojega poročila in ob upoštevanju mnenja Odbora meni, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 20. julija 2005, je bilo v skladu s členom 104(5) Pogodbe predloženo Svetu. Komisija je prav tako objavila priporočilo za Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem v skladu s členom 104(6). Poleg tega Komisija na Svet naslavlja to priporočilo za priporočilo Sveta, ki naj se naslovi na Portugalsko z namenom, da se v skladu s členom 104(7) Pogodbe čezmerni primanjkljaj odpravi.Zmanjšanje čezmernega primanjkljajaUredba Sveta (ES) št. 1467/97 navaja, da se v „priporočilu Sveta (…) določi skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliščinah“. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja bi zato, v kolikor ne bi bilo posebnih okoliščin, v primeru Portugalske moralo biti zaključeno do leta 2006. Svet se je v svojem Poročilu z dne 20. marca 2005 strinjal, da mora določitev obstoja posebnih okoliščin upoštevati uravnoteženo celovito oceno drugih pomembnih dejavnikov.Pri odločanju o tem, ali posebne okoliščine obstajajo, je treba upoštevati naslednje elemente.Hitro zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na Portugalskem se zdi glede na visoko stopnjo strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni primanjkljaj, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) in glede na visok delež dolga v razmerju do BDP bistveno, tudi zato, ker trajna proračunska neravnovesja bremenijo zaupanje in končno vplivajo na rast proizvodnje. Proračunski položaj Portugalske se je v zadnjih letih postopno in občutno slabšal. Zlasti primarni strukturni saldo je od leta 2001 iz položaja blizu ravnovesja ali v presežku v drugi polovici devetdesetih zdrsnil v položaj povprečnega primanjkljaja okoli 1,5 % BDP (v istem obdobju se je povprečni strukturni primanjkljaj povečal s 3¾ % BDP na 4½ %). To gibanje državo izpostavlja precejšnjim tveganjem, ki zahtevajo trajno izboljšanje javnih financ. Vendar je pri določanju poteka prilagoditve treba obravnavati tudi trenutne gospodarske razmere in obseg zahtevane proračunske konsolidacije. Medtem ko je v primeru Portugalske konsolidacija proračuna srednjeročno bistvena za rast, še zlasti, če je v pravi sestavi in krepi zaupanje, se lahko prevelika prizadevanja v prekratkem obdobju izkažejo za ekonomsko predraga, zlasti ob upoštevanju trenutno šibke konjunkture.Stopnja gospodarske rasti se je od leta 2000 močno zmanjšala in prišla do točke, ko je v letu 2003 postala jasno negativna. Upočasnjeno gospodarsko rast je zaradi vrste strukturnih slabosti, ki so se vzajemno krepile, spremljal tudi upad potencialne rasti proizvodnje. Gospodarstvo je v letu 2004 spet zabeležilo umirjeno pozitivno gospodarsko rast in v naslednjih letih bo spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kot je navedeno v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, znaša načrtovani delež primanjkljaja v razmerju do BDP za leto 2005, potem ko je Portugalska leta 2004 predložila primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, 6,2 % BDP, v zvezi s katerim je bil sredi leta 2005 že sprejet sveženj korektivnih ukrepov v višini okoli 0,6 % BDP. Ob predpostavki, da ne bo v letu 2005 izvedenih nobenih dodatnih ukrepov ter da se bo v skladu z dopolnitvijo programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 rast BDP z 0,8 % v letu 2005 povečala na 1,4 % v letu 2006, bi zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006 zahtevalo prilagoditev v strukturnem smislu, ki bi od leta 2005 znašala skoraj 3 % BDP.V celoti gledano glede na trenutno šibko konjunkturo na Portugalskem in obseg zahtevane prilagoditve, da se primanjkljaj do leta 2006 zmanjša pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, se zdi, da posebne okoliščine obstajajo in dopuščajo podaljšanje roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na obdobje po letu 2006. V tem pogledu je treba omeniti, da si portugalski organi prizadevajo za strategijo trajnega zmanjšanja, kljub temu, da je to postopno, ni pa več odvisno od obsežnih enkratnih ukrepov. Poleg tega v tem primeru leto ugotovitve in leto pojava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja sovpadata, če upoštevamo dejstvo, da se primanjkljaj ugotavlja na podlagi načrtovanih podatkov in ne dejanskih podatkov, ki postanejo dostopni šele v naslednjem letu. Upoštevati je treba tudi takšno zgodnjo ugotovitev čezmernega javnofinančnega primanjkljaja in kasnejši pospešeni postopek. Na podlagi tega je primerno, da se zmanjšanje čezmernega primanjkljaja obravnava srednjeročno. Dopolnitev programa stabilnosti, ki ga je Portugalska predložila junija 2005, in Mnenje Sveta dajeta podlago za to priporočilo o poteku prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.Verjetni potek prilagoditve bi od portugalske vlade zahteval: (i) omejitev poslabšanja proračunskega položaja v letu 2005 na podlagi prizadevnega izvrševanja korektivnih ukrepov, napovedanih v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005. Ob predpostavki rasti BDP, ki bi v letu 2005 znašala 0,8 %, bi to vodilo k nominalnemu primanjkljaju, ki bi znašal največ 6,2 % BDP; in (ii) sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi vsako leto do dokončnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP. Če se uresničijo projekcije dopolnitve programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 in se rast BDP popravi na 1,4 % v letu 2006 in na 2,2 % v letu 2007 ter na 2,6 % v letu 2008, bi imelo strukturno zmanjšanje zgoraj navedenega obsega za posledico delež javnofinančnega primanjkljaja v višini 4,8 % BDP v letu 2006, v letih 2007 in 2008 pa bi njegova vrednost znašala nekoliko pod 4 % oziroma 3 %.Poleg izboljšane kakovosti in vzdržnosti javnih financ je treba zmanjšanje doseči z odločnim sprejetjem potrebnih ukrepov za zmanjšanje in nadzor razvoja javnofinančnih odhodkov ter za izboljšanje pobiranja davkov, pri tem pa se mora izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja, zlasti se morajo čim prej zagotoviti rezerve, ki bodo omejile proračunski vpliv morebitne rasti, ki bi bila nižja od predvidene. Poleg tega mora proračunska prilagoditev potekati na podlagi okvira celovite strategije reform, vključno z reformama javne uprave in sistema socialne varnosti v zasebnem sektorju, ki sta namenjeni odpravljanju globoko zakoreninjenih strukturnih problemov, ki so več let obremenjevali portugalsko gospodarstvo in so bili tudi izpostavljeni v poročilu v skladu s členom 104(3), ki ga je odobrila Komisija 22. junija. Dopolnitev programa stabilnosti, ki jo je treba sprejeti do konca leta 2005, mora upoštevati bolj ambiciozno izvajanje prilagoditve na začetku, če se zdi, da je to potrebno za zagotovitev izpolnjevanja ciljev, določenih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.Visoka stopnja javnega dolga in njegova tendenca zviševanja od leta 2001 sta razloga za zaskrbljenost. V okviru nizke potencialne rasti proizvodnje je za zagotovitev, da bi se delež bruto javnega dolga stalno zmanjševal in se z zadovoljivo hitrostjo približal referenčni vrednosti, treba čim prej ponovno vzpostaviti ustrezno stopnjo primarnega presežka Poleg tega bi bilo zelo pomembno, da se obravnavajo še drugi dejavniki poleg neto zadolževanja, ki so prispevali k spremembi stopenj dolga, zlasti bi se bilo treba izogibati finančnim transakcijam, ki povečujejo dolg.Kljub temu, da so bile zadnje revizije podatkov državnih računov manjšega obsega in niso imele bistvenega vpliva na objavljene številke, narava teh revizij in trenutna razdelitev institucionalnih odgovornosti kaže na potrebo po nadaljnjem izboljšanju obdelave podatkov državnih računov.PredlogPRIPOROČILO SVETA PORTUGALSKIz namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljajSVET EVROPSKE UNIJE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(7) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije[4],ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.(2) Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.(3) Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005, potrjuje, da je Pakt stabilnosti in rasti bistveni del makroekonomskega okvira ekonomske in monetarne unije in predstavlja predloge za okrepitev in razjasnitev njegove uporabe.(4) Svet se je v skladu s členom 104(6) (xx Xxxx 2005) odločil, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja.(5) Potem, ko se je Svet odločil glede obstoja čezmernega primanjkljaja na Portugalskem, mora v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št 1467/97 na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se to stanje v danem roku odpravi. Priporočilo Sveta mora postaviti največ štirimesečni rok, da Portugalska sprejme učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ter rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki bi se moral odpraviti v letu, ki sledi letu, v katerem je bil primanjkljaj ugotovljen, razen če ni posebnih okoliščin. Svet se je v svojem poročilu z dne 20. marca 2005 strinjal, da mora določitev obstoja posebnih okoliščin upoštevati uravnoteženo celovito oceno drugih pomembnih dejavnikov.(6) Pri odločanju o obstoju posebnih okoliščin je treba upoštevati naslednje elemente.(7) Hitro zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na Portugalskem se zdi glede na visoko stopnjo strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni primanjkljaj, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) in glede na visok delež dolga v razmerju do BDP bistveno, tudi zato, ker trajna proračunska neravnovesja bremenijo zaupanje in končno vplivajo na rast proizvodnje. Proračunski položaj Portugalske se je v zadnjih letih postopno in občutno slabšal. Zlasti primarni strukturni saldo je od leta 2001 iz položaja blizu ravnovesja ali v presežku v drugi polovici devetdesetih zdrsnil v položaj povprečnega primanjkljaja okoli 1,5 % BDP. To gibanje državo izpostavlja precejšnjim tveganjem, ki zahtevajo trajno izboljšanje javnih financ. Vendar je pri določanju poteka prilagoditve treba obravnavati tudi trenutne gospodarske razmere in obseg zahtevane proračunske konsolidacije. Medtem ko je v primeru Portugalske konsolidacija proračuna srednjeročno bistvena za rast, še zlasti, če je v pravi sestavi in krepi zaupanje, se lahko prevelika prizadevanja v prekratkem obdobju izkažejo za ekonomsko predraga, zlasti ob upoštevanju trenutno šibke konjunkture.(8) Stopnja gospodarske rasti se je od leta 2000 močno zmanjšala in prišla do točke, ko je v letu 2003 postala jasno negativna. Upočasnjeno gospodarsko rast je zaradi vrste strukturnih slabosti, ki so se vzajemno krepile, spremljal tudi upad potencialne rasti proizvodnje. Gospodarstvo je v letu 2004 spet zabeležilo umirjeno pozitivno gospodarsko rast in v naslednjih letih bo spet postopoma prisotna tendenca zviševanja. Kot je navedeno v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, znaša načrtovani delež primanjkljaja v razmerju do BDP za leto 2005, potem ko je Portugalska leta 2004 predložila primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, 6,2 % BDP, v zvezi s katerim je bil sredi leta 2005 že sprejet sveženj korektivnih ukrepov v višini okoli 0,6 % BDP. Ob predpostavki, da ne bo izvedenih nobenih dodatnih ukrepov v letu 2005 in da se bo rast BDP v letu 2006 povečala na 1,4%, bi bila za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006 potrebna prilagoditev v strukturnem smislu skoraj 3% BDP glede na leto 2005.(9) V celoti gledano glede na trenutno šibko konjunkturo na Portugalskem in obseg zahtevane prilagoditve, da se primanjkljaj do leta 2006 zmanjša pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, se zdi, da posebne okoliščine obstajajo in dopuščajo podaljšanje roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na obdobje po letu 2006. V tem pogledu je treba omeniti, da si portugalski organi prizadevajo za strategijo trajnega zmanjšanja, kljub temu, da je to postopno, ni pa več odvisno od obsežnih enkratnih ukrepov. Poleg tega v tem primeru leto ugotovitve in leto pojava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja sovpadata, če upoštevamo dejstvo, da se primanjkljaj ugotavlja na podlagi načrtovanih podatkov in ne dejanskih podatkov, ki postanejo dostopni šele v naslednjem letu. Upoštevati je treba tudi takšno zgodnjo ugotovitev čezmernega javnofinančnega primanjkljaja in kasnejši pospešeni postopek. Na podlagi tega je primerno, da se zmanjšanje čezmernega primanjkljaja obravnava srednjeročno. Dopolnitev programa stabilnosti, ki ga je Portugalska predložila junija 2005, in Mnenje Sveta dajeta podlago za to priporočilo o poteku prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.(10) Na splošno bi morali po mnenju Sveta ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa biti usmerjeni k izboljšanju kakovosti in dolgoročni vzdržnosti javnih financ ter krepitvi potenciala rasti gospodarstva. V primeru Portugalske mora zmanjšanje čezmernega primanjkljaja potekati na podlagi okvira celovite strategije reform, vključno z reformama javne uprave in sistema socialne varnosti v zasebnem sektorju, ki sta namenjeni odpravljanju globoko zakoreninjenih strukturnih problemov, ki so več let obremenjevali portugalsko gospodarstvo.(11) Verjetni potek prilagoditve bi od portugalske vlade zahteval: (i) omejitev poslabšanja proračunskega položaja v letu 2005 na podlagi prizadevnega izvrševanja korektivnih ukrepov, napovedanih v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005. Ob predpostavki rasti BDP, ki bi v letu 2005 znašala 0,8 %, bi to vodilo k nominalnemu primanjkljaju, ki bi v letu 2005 znašal največ 6,2 % BDP; in (ii) sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi vsako leto do dokončnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP. Če se uresničijo projekcije dopolnitve programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 in se rast BDP popravi na 1,4 % v letu 2006 in na 2,2 % v letu 2007 ter na 2,6 % v letu 2008, bi imelo strukturno zmanjšanje zgoraj navedenega obsega za posledico delež javnofinančnega primanjkljaja v višini 4,8 % BDP v letu 2006, v letih 2007 in 2008 pa bi njegova vrednost znašala nekoliko pod 4 % oziroma 3 %.(12) Poleg izboljšane kakovosti in vzdržnosti javnih financ je treba zmanjšanje doseči z odločnim sprejetjem potrebnih ukrepov za zmanjšanje in nadzor razvoja javnofinančnih odhodkov ter za izboljšanje pobiranja davkov, pri tem pa se mora izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja, zlasti se morajo čim prej zagotoviti rezerve, ki bodo omejile proračunski vpliv morebitne rasti, ki bi bila nižja od predvidene. Dopolnitev programa stabilnosti, ki jo je treba sprejeti do konca leta 2005, mora upoštevati bolj ambiciozno izvajanje prilagoditve na začetku, če se zdi, da je to potrebno za zagotovitev izpolnjevanja ciljev, določenih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.(13) Zadnje revizije vrednosti primanjkljaja in dolga so bile majhne in niso imele bistvenega vpliva na objavljene številke. Vendar narava teh revizij in trenutna razdelitev institucionalnih odgovornosti kaže na potrebo po nadaljnjem izboljšanju obdelave podatkov državnih računov.(14) Komisija in Svet v skladu s členom 10 Uredbe Sveta 1467/97 spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na to priporočilo –PRIPOROČA:-  Portugalski organi morajo v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 kar najhitreje odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja.-  Portugalski organi morajo na podlagi srednjeročnih ukrepov do leta 2008 znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način. Portugalski organi morajo posebej v ta namen:-  na podlagi prizadevnega izvrševanja napovedanih korektivnih ukrepov omejiti poslabšanje proračunskega položaja v letu 2005;-  in (ii) natančno izvajati potrebne ukrepe za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 glede na leto 2005 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi v naslednjih dveh letih nadaljnje občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP;-  hitro izvajati reforme za omejitev in znižanje odhodkov v prihodnjih letih; izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja in biti pripravljeni za sprejetje dodatnih ukrepov, ki so lahko potrebni za dosego zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008;-  Svet določa portugalski vladi rok [xx Xxxx 200x] za sprejetje učinkovitih ukrepov glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2006;-  Portugalski organi morajo zagotoviti, da se delež bruto javnega dolga stalno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti, za doseganje tega pa je treba zagotoviti, da razvoj dolga odraža napredek pri zmanjševanju primanjkljaja, da se izogiba finančnim transakcijam, ki povečujejo dolg, in da se skrbno preuči morebitni vpliv velikih projektov javnih naložb na dolg, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru partnerstva z zasebnim sektorjem;-  Portugalski organi morajo še izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov.Poleg tega Svet poziva portugalske organe, naj zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.To priporočilo je naslovljeno na Portugalsko republiko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] Te številke so odvisne od razprav, ki potekajo med Eurostatom in portugalskimi statističnimi organi.[2] UL L 209, 2.8.1997.[3] Glej sklepe predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005 (7619/05) in poročilo (Ekonomsko-finančnega) sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 (7423/05).[4] UL C […], […], str. […].


title: Priporočilo Sveta z dne 10. februarja 2009 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2007

text:
               11.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 40/36

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 10. februarja 2009
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2007
   (2009/113/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane 15. decembra 1989 v Loméju (1), kakor je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-EGS (3) (v nadaljevanju „Notranji sporazum“), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe 98/430/ES z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4) in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2007 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori Komisije (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS v skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2007 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2007.

      V Bruslju, 10. februarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         M. KALOUSEK

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 286, 10.11.2008, str. 273.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/7

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2014
   2014/C 247/02
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Določili so ukrepe, ki jih morajo sprejeti države članice, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2013 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2012-2016.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Bolgarijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Bolgariji še naprej obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih je potrebno spremljanje in ukrepanje politike. Dolgotrajno prilagajanje trga dela zlasti upravičuje ukrepe politike, izboljševanje zunanjega položaja in razdolževanje podjetij pa dobro napredujeta.

               (8)

               Bolgarija je 17. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014 in konvergenčni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je do leta 2016 doseči srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini –1 % BDP. Srednjeročni cilj je strožji od zahtev Pakta za stabilnost in rast. Bolgarija je upravičena do možnosti, da začasno odstopa od srednjeročnega cilja za 0,6 % BDP v letu 2013 in za 0,1 % BDP v letu 2014, pri čemer je ta možnost dovoljena za skupno financirane projekte. V konvergenčnem programu je načrtovano poslabšanje (ponovno izračunanega) strukturnega salda za 0,3 % BDP v letu 2014, tj. na -1,3 % BDP, in izboljšanje za 0,3 % BDP v letu 2015, tj. na –1,0 % BDP, s čimer se bo ponovno zagotovilo izpolnjevanje srednjeročnega cilja. Stopnja rasti odhodkov države naj ne bi presegla ustrezne srednjeročne referenčne vrednosti za odhodke v obdobju 2014–2015. Zato so proračunski načrti v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Delež javnega dolga je precej pod 60 % BDP, glede na konvergenčni program pa naj bi se do konca programskega obdobja le nekoliko povečal, tj. na 20,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je optimističen za obdobje 2014–2015, letna rast naj bi namesto 1,7 % v letu 2014 in 2,0 % v letu 2015, kakor je bilo napovedano v pomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2014, dosegla 2,1 % v letu 2014 oziroma 2,6 % v letu 2015. Po napovedi Komisije je odstopanje Bolgarije od njenega srednjeročnega cilja v letu 2014 večje, kot je dovoljeno na podlagi začasnega odstopanja za skupno financirane projekte, zahtevano ponovno izpolnjevanje srednjeročnega cilja pa leta 2015 ne bo doseženo. Na podlagi svoje ocene konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije Svet v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da obstaja tveganje odstopanja od srednjeročnega cilja v obdobju 2014–2015.

               (10)

               Osrednja izziva za Bolgarijo sta še naprej izpolnjevanje davčnih obveznosti in kakovost davčne uprave. Razpoložljive ocene kažejo na precejšnjo velikost sive ekonomije, kar potrjujejo podatki o neprijavljenem delu v Bolgariji. Upravni stroški pobiranja davkov in stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti so sorazmerno visoki. Kljub več ukrepom, ki so bili sprejeti v odziv na te izzive, Bolgarija še vedno nima popolnoma razvite strategije izpolnjevanja davčnih obveznosti, ki bi zajemala delo vseh organov, pristojnih za pobiranje davkov, in vključevala predhodno analizo najpomembnejših tveganj za pobiranje davkov ter oceno že sprejetih ukrepov, vključno z ukrepi za poenostavitev ter izboljšanim nadzorom.

               (11)

               Leta 2013 je Bolgarija nazadovala kar zadeva pretekle zaveze na področju pokojninske reforme. Programi zgodnje upokojitve niso bili skrčeni, kot je bilo predvideno. Načrtovano letno povišanje zakonsko določene upokojitvene starosti je bilo prestavljeno. Nobenega napredka ni bilo pri uskladitvi upokojitvene starosti za moške in ženske in ni bilo sprejetih nobenih ukrepov za uvedbo strožjih meril za upravičenost in strožjega nadzora, da bi se omejila zloraba pri dodeljevanju invalidskih pokojnin. Bolgarsko prebivalstvo je eno izmed najhitreje starajočih se v Uniji, kar ima negativne posledice za trg dela, zmožnosti za rast v gospodarstvu in za financiranje pokojninskega sistema. Bolgarija mora zato nadaljevati reformo svojega pokojninskega sistema. Poleg tega se spoprijema z velikimi težavami pri racionalizaciji in upravljanju v bolnišničnem sektorju, vključno s pomanjkanjem preglednosti financiranja bolnic ter premalo razvitimi storitvami ambulantne oskrbe. Poleg tega visoka raven formalnih in neformalnih plačil, ki jih mora plačati pacient neposredno, nekaterim segmentom prebivalstva dejansko preprečuje dostop do zdravstvene oskrbe. Kazalniki položaja v zdravstvu so slabi v primerjavi z drugimi državami članicami, kažejo pa, da bodo v prihodnosti morda potrebni strukturno višji javni odhodki za zdravstvo.

               (12)

               Trg dela je v zadnjih letih deloval slabo, s čimer je omejeval sposobnost prilagajanja gospodarstva in spodkopaval njegov potencial za rast. Brezposelnost se je v letu 2013 stabilizirala, vendar stopnji brezposelnosti mladih in dolgotrajno brezposelnih še vedno naraščata. Bolgarija ima enega od največjih deležev mladih, ki niso niti zaposleni, se ne izobražujejo, niti se ne usposabljajo, kar pomeni veliko neizkoriščenost in premajhno razvitost človeškega kapitala. Pri krepitvi zmogljivosti zavoda za zaposlovanje je bil dosežen le zelo omejen napredek. Obstaja tudi potreba po razširitvi področja uporabe in učinkovitosti aktivne politike trga dela. Bolgarija nima učinkovitih ukrepov, usmerjenih v neregistrirane mlade, vključno z Romi, v skladu s cilji jamstva za mlade. Precejšnji odstotek brezposelnih ni vključen v običajne varnostne mreže (nadomestila za brezposelnost in socialna pomoč), ampak so odvisni od solidarnosti družine in neformalnega dela. Bolgarski državljani so v Uniji najbolj izpostavljeni tveganjem revščine in socialne izključenosti. Minimalni pragovi za plačilo prispevkov za socialno varnost bi lahko nizko kvalificiranim delavcem preprečili, da v celoti sodelujejo v uradnem gospodarstvu. Opravljeno je bilo nekaj analiz, da bi se ocenil morebitni učinek, zdaj pa jih je treba oceniti in na njihovi podlagi sprejeti ustrezne politične ukrepe. Ni jasnih smernic za pregledno določanje minimalnih plač v Bolgariji. Zajamčene minimalne plače so se od leta 2011 precej povečale, kar lahko ima negativen učinek na zaposlovanje in bi jih bilo zato treba spremljati.

               (13)

               Bolgarija še vedno ni sprejela zakona o šolstvu, ki bi bil okvir za izvajanje potrebnih celovitih reform šolskega sistema, vključno z modernizacijo učnih načrtov in izboljšanim usposabljanjem učiteljev. Treba bi bilo izboljšati kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Bolgariji ter ga bolje vključiti v splošne izobraževalne strukture, da bi se omogočile prožne povezave, zmanjšalo predčasno opuščanje šolanja ter izboljšal dostop do vseživljenjskega učenja. Visokošolsko izobraževanje se tudi sooča z vztrajnimi izzivi, kako bolje zadovoljiti potrebe trga dela. Nizki standardi certifikatov kakovosti prispevajo k nizki uspešnosti. Razpravlja se o novi strategiji visokošolskega izobraževanja, ki poziva k prestrukturiranju uprave univerz prek neposrednega vključevanja zainteresiranih strani, kot so podjetja in študenti, konsolidacije univerz ter pristopa, ki temelji na uspešnosti, da bi se rezultati izobraževanja boljše uskladili z zahtevami trga dela. Stalen izziv je dostop do izobraževanja za prikrajšane otroke, zlasti Rome. Dvoletno obvezno predšolsko izobraževanje je ključni ukrep v pravi smeri, ki bi ga bilo treba dosledno izvajati skupaj z ukrepi za preprečevanje predčasnega opuščanja šolanja. Treba je okrepiti obstoječe pobude za izboljšanje usposabljanja učiteljev in zmanjšanje dejanske segregacije v šolah. Pravila, ki povezujejo otroške dodatke z udeležbo v izobraževanju, že veljajo, vendar ukrepi še ni niso mogli imeti želenih učinkov.

               (14)

               Širša prizadevanja za posodobitev javne uprave so imela omejen učinek zaradi necelovitega pristopa in nezadostne zavezanosti k poglobljenim reformam. Bolgarija potrebuje usklajeno strategijo za reformo javne uprave, da bi se izboljšala strokovnost in neodvisnost javne uprave ter njenih regulativnih agencij, vključno s sistemom imenovanj in poklicnega razvoja javnih uslužbencev, ki temelji na dosežkih, ter učinkovitimi strukturami za obravnavanje tveganja korupcije. Potrebni so nadaljnji ukrepi za izboljšanje splošnega poslovnega okolja. Izzivi vključujejo postopke za pridobitev dovoljenj in registracijo podjetij. Stečajni postopki trajajo povprečno več kot tri leta in stopnja izterjave je nizka. Leta 2013 so bila sprejeta nova pravila o zamudah pri plačilih, zdaj pa jih je treba izvajati. Ustavil se je razvoj e-uprave, koordinacija pri zagotavljanju interoperabilnosti sistemov in ustvarjanju enotne kontaktne točke ni zadostna, kar omejuje ukrepe za izboljšanje preglednosti in zmanjševanje upravnega bremena. Pri javnih naročilih ni jasnega in kodificiranega pravnega okvira, posledica česar je zapleteno pravno in regulativno okolje, ki pri gospodarskih subjektih povzroča negotovost. Veliko vprašanje, ki vpliva na poslovno okolje v Bolgariji, je tudi neodvisnost sodstva. Bolgarija je sprejela nekaj ukrepov za odpravo korupcije, splošni napredek pa je bil omejen in je še vedno nestanoviten. Potrebnih je več doslednih pregledov in odvračilnih sankcij za navzkrižja interesov. Obstaja tudi potreba po boljšem usklajevanju med ustanovami, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji, ter njihovi zaščiti pred političnim vplivom.

               (15)

               Konkurenca v sektorju električne energije in plina je še vedno omejena. Področja, ki so še posebej problematična za izboljšanje delovanja energetskih trgov, vključujejo borze električne energije in plina ter nepregleden veleprodajni trg. Na prostem trgu z električno energijo prevladuje en sam dobavitelj, omejena velikost trga pa pomeni, da konkurenca ne more izpolnjevati svoje vloge zagotavljanja stroškovne učinkovitosti. Neodvisnost in učinkovitost nacionalnega regulatorja sta omejeni. Odvisnost od uvoza omejenega števila dobaviteljev in pomanjkanje razvoja infrastrukture ustvarjajo tveganje nenadnih težav z oskrbo. Celovit sveženj ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti je bi predlagan za financiranje EU v novem programskem obdobju 2014–2020.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo bolgarske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in konvergenčni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 spodaj.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 3, 4 in 5 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

               1.

               Okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 zaradi nastajajoče vrzeli glede na preventivni del zahtev Pakta za stabilnost in rast. V letu 2015 okrepi proračunsko strategijo, da bi zagotovila, da se doseže in nato tudi ohranja srednjeročni cilj. Zagotovi zmogljivosti, da bi nov fiskalni svet uresničil svoja pooblastila. Uvede celovito davčno strategijo, da okrepi pobiranje davkov, se spopade s sivo ekonomijo in zmanjša stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               2.

               Sprejme dolgoročno strategijo pokojninskega sistema, v okviru katere uvede načrtovano povečanje zakonsko določene upokojitvene starosti in določi mehanizem za dolgoročno navezavo zakonsko določene upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo, pri čemer postopoma odpravi možnosti predčasnega upokojevanja in izenači zakonsko določeno upokojitveno starost moških in žensk. Zaostri merila za upravičenost do invalidskih pokojnin in postopke njihovega dodeljevanja, na primer z večjim upoštevanjem zmanjšane delovne zmogljivosti prosilcev. Zagotovi stroškovno učinkovito zdravstveno varstvo, tudi z boljšim oblikovanjem cen zdravstvenih storitev in hkratnim navezovanjem finančnih sredstev za bolnišnice na njihove rezultate, pospeši optimiziranje mreže bolnišnic in razvoj ambulantne oskrbe.

               3.

               Izboljša učinkovitost zavoda za zaposlovanje z razvojem sistema za spremljanje uspešnosti in posveti več pozornosti najbolj ranljivim, kot so nizko kvalificirani in starejši delavci, dolgotrajno brezposelni in Romi. Razširi področje uporabe in učinkovitost aktivnih politik trga dela, da bi te vključevale profile iskalcev zaposlitve in pomagale mladim, ki niso niti zaposleni, se ne izobražujejo, niti se ne usposabljajo, v skladu s cilji jamstva za mlade. Izboljša dejansko kritje nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči ter njihovih povezav z aktivacijskimi ukrepi. Nadaljuje celovito revizijo minimalnih pragov za prispevke za socialno varnost, da zagotovi, da sistem ne bo izločal nizko kvalificiranih delavcev iz trga dela. Po posvetovanju s socialnimi partnerji določi pregledne smernice za prilagoditev zajamčenih minimalnih plač ob upoštevanju njihovega učinka na zaposlovanje in konkurenčnost. Da bi zmanjšala revščino, dodatno izboljša dostopnost in učinkovitost socialnih storitev in transferjev za otroke in starejše.

               4.

               Sprejme zakon o šolstvu in reforme poklicnega in visokošolskega izobraževanja, da se poveča raven in ustreznost pridobljenih znanj in spretnosti na vseh ravneh, hkrati pa spodbuja partnerstva med izobraževalnimi ustanovami in podjetji, da se rezultati izobraževanja bolje uskladijo s potrebami trga dela. Okrepi kakovost ustanov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izboljša dostop do vseživljenjskega učenja. Okrepi prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega vključujočega predšolskega in šolskega izobraževanja prikrajšanih otrok, zlasti Romov, in dosledno izvaja pravila, ki povezujejo plačilo otroškega dodatka z udeležbo v izobraževanju.

               5.

               Še naprej izboljšuje poslovno okolje, zlasti za mala in srednja podjetja, z odpravljanjem administrativnih ovir, spodbujanjem e-uprave, racionalizacijo stečajnih postopkov in izvajanjem zakonodaje o zamudah pri plačilih. Izboljšuje sistem javnih naročil z okrepitvijo upravne zmogljivosti in predhodnih pregledov, ki jih izvaja agencija za javna naročila, ter sprejema konkretne ukrepe za uvedbo e-javnega naročanja. Poveča kakovost in neodvisnost sodstva ter pospeši boj proti korupciji.

               6.

               Okrepi reformo energetskega sektorja, da se poveča konkurenca, učinkovitost in preglednost trga ter energetska učinkovitost, zlasti z odpravo tržnih ovir, zmanjšanjem negativnega vpliva reguliranega segmenta, okrepitvijo prizadevanj za oblikovanje preglednega veleprodajnega trga za električno energijo in plin, postopno odpravo kvot ter okrepitvijo neodvisnosti in upravne zmogljivosti energetskega regulatorja. Pospeši izvajanje projektov čezmejnih omrežij s sosednjimi državami članicami in državami kandidatkami, zlasti plinovodov, ter okrepi zmogljivosti za obvladovanje motenj v oskrbi z energijo.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  UL C 217, 30.7.2013, str. 10.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 17. aprila 2014 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (ECB/2014/20)

text:
               25.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 122/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 17. aprila 2014
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta
   (ECB/2014/20)
   (2014/C 122/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta je potekel po reviziji za poslovno leto 2013. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2014.

               (3)

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2014 do 2018 izbrala družbo PricewaterhouseCoopers –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba PricewaterhouseCoopers imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta za poslovna leta od 2014 do 2018.

      V Frankfurtu na Majni, 17. aprila 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI