               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 507 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Irski priporočil
                  5
               , naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da naj fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Irske na splošno v skladu s priporočili o fiskalni politiki, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Irska je 30. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Irske znašal 5,0 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 59,5 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala -5,7 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,9 % ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Irska je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 1,2 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Irske, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leti 2021 in 2022 realističen. Po realni rasti BDP v višini 3,4 % v letu 2020 se v programu stabilnosti pričakuje rast v višini 4,5 % v letu 2021, kar je v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021. V letu 2022 tako program kot Komisija napovedujeta letno realno rast BDP v višini 5,0 %.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država s 5,0 % BDP v letu 2020 na 4,7 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga povečal na 62,2 % BDP. V skladu s programom je poslabšanje primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašalo 5,4 % BDP v letu 2021, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,5 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (12)Irska je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Irska sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so večinoma začasni ali pa jih spremljajo izravnalni ukrepi.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,02 % BDP v letu 2022, 0,07 % BDP v letu 2023, 0,06 % BDP v letu 2024 in 0,04 % BDP v letu 2025. V pomladanski napovedi Komisije se predpostavlja poenostavljena in linearna vključitev odhodkov, financiranih iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,06 % v letu 2021 in 0,04 % v letu 2022.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost). Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Irske za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 2,8 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 znižal na 60,2 % BDP. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –0,4 % BDP
                  11
               . Pozitiven učinek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane javne naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal z 1,2 % BDP v letu 2023 na 0,7 % BDP v letu 2024 in na 0,2 % BDP v letu 2025.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 1,6 % BDP. Pozitiven učinek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi ostal nespremenjen. Nacionalno financirane javne naložbe naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  13
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 1,4 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 6,50 %
                  14
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Irske.

               (18)Delež dolga sektorja država v programu stabilnosti naj bi se z 59,0 % BDP v letu 2023 zmanjšal na 57,7 % BDP v letu 2024. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Irska srednjeročno soočala z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  15
               .

               (19)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše količinsko opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Irske na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA IRSKI, NAJ:

               1.si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 39).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf
                  .

                     (7)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

                     (14)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (15)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 508 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Grčiji
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da naj fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Grčije na splošno v skladu s priporočili glede fiskalne politike, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Za Grčijo je bil po uspešnem zaključku programa finančne pomoči evropskega mehanizma za stabilnost v letu 2018 uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013. Uvedba okrepljenega nadzora za Grčijo
                  10
                priznava dejstvo, da mora Grčija v srednjeročnem obdobju še naprej sprejemati ukrepe za obravnavo potencialnih vzrokov makroekonomskih neravnotežij, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Grčija se je 22. junija 2018 Euroskupini zavezala, da bo še naprej izvajala vse ključne reforme, sprejete v okviru programa, dokler ne bodo v celoti zaključene. Prav tako se je zavezala, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalnih in fiskalno-strukturnih politik, socialne varnosti, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije, delovanja pravosodnega sistema, javne uprave in boja proti korupciji. Te strukturne reforme so vse bolj pomembne za prizadevanja Grčije za ponoven zagon gospodarstva. Uspešno izvajanje in dokončanje teh reform naj bi znatno podprla srednje- in dolgoročno rast Grčije. Grčija mora vsako četrtletje poročati o napredku pri izvajanju svojih zavez v okviru okrepljenega nadzora. Pozitivno poročilo vsakega pol leta je lahko podlaga za ukrepe za odpis dolga v višini 0,7 % BDP na leto. Po dogovoru Euroskupine iz aprila 2019, decembra 2019, junija 2020 oziroma novembra 2020 so se sprostile prve štiri tranše s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v skupni vrednosti 3,252 milijona EUR. Deseto poročilo o okrepljenem nadzoru, v katerem je bil ocenjen napredek Grčije pri izvajanju njenih zavez, je bilo objavljeno 2. junija 2021.

               (9)Grčija je 29. aprila 2021 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (10)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Grčije znašal 9,7 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 205,6 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala 11,3 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 5,9 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Grčija je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka, dokler jamstva niso unovčena), ki je ocenjena na 2,2 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Grčije, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (11)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz programa stabilnosti, je za leto 2021 previden in predvideva za približno 0,5 odstotne točke nižjo realno rast BDP od pomladanske napovedi Komisije iz leta 2021. Ta razlika je posledica različnih predpostavk o razvoju pandemije, črpanju sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter hitrosti okrevanja turističnega sektorja. Makroekonomske projekcije iz programa stabilnosti za leto 2022 so zelo podobne tistim iz pomladanske napovedi Komisije iz leta 2021.

               (12)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje povečanje primanjkljaja sektorja država z 9,7 % BDP v letu 2020 na 9,9 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 zmanjšal na 204,8 % BDP. V skladu s programom naj bi zmanjšanje primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašalo 11,7 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 6,4 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Projekcije primanjkljaja sektorja država so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021. Kar zadeva delež dolga, so projekcije iz programa stabilnosti pod pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021, v skladu s katero naj bi delež dolga dosegel 208,8 % BDP. Razlika odraža različne predpostavke o prihodkih od privatizacije, neto akumulaciji finančnih sredstev in prilagoditvah podatkov na podlagi plačil v podatke na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

               (13)Grčija je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Grčija sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021 ter napovedala za leto 2022, so začasni ali jih spremljajo izravnalni ukrepi.

               (14)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,9 % BDP v letu 2021, 1,7 % BDP v letu 2022, 1,6 % BDP v letu 2023, 1,6 % BDP v letu 2024, 1,5 % BDP v letu 2025 in 1,5 % BDP v letu 2026. V programu so upoštevana tudi posojila iz mehanizma za okrevanje in odpornost v višini 1,4 % BDP v letu 2021, 1,4 % BDP v letu 2022, 1,1 % BDP v letu 2024, 1,1 % BDP v letu 2025 in 0,5 % BDP v letu 2026. V pomladanski napovedi Komisije so ta nepovratna sredstva vključena v proračunske projekcije, medtem ko se za leto 2022 upošteva nižji znesek za posojila, in sicer na podlagi enakih letnih izplačil po letu 2021.

               (15)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  11
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (16)V skladu s programom stabilnosti Grčije za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 2,9 % BDP, zlasti zaradi pričakovanega gospodarskega okrevanja in odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 zmanjšal na 189,5 % BDP. Projekcije primanjkljaja sektorja država so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021. Kar zadeva delež dolga, so projekcije iz programa stabilnosti pod pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021. Razliko je mogoče pojasniti z različnimi predpostavkami o stanju denarnih sredstev, prihodkih od privatizacije in neto akumulaciji finančnih sredstev.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –2,4 % BDP
                  12
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,9 odstotne točke BDP
                  13
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

               (17)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (18)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2023 dosegel 0,4 % BDP in se v letu 2024 spremenil v presežek v višini 0,6 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 0,6 % BDP
                  14
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP. Prispevek nacionalno financiranih naložb bo predvidoma nevtralen
                  15
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 1,25 %
                  16
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Grčije.

               (19)Delež dolga sektorja država naj bi se s 176,7 % BDP v letu 2023 zmanjšal na 166,1 % BDP v letu 2024. Zaradi visokega deleža dolga, ki naj bi se sčasoma zgolj postopno zniževal, se Grčija glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga srednjeročno sooča z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  17
               . V 10. poročilu o okrepljenem nadzoru so izpostavljeni drugi dejavniki, pomembni za celovito oceno vzdržnosti dolga, in sicer da struktura in profil zapadlosti javnega dolga zmanjšujeta ranljivost zaradi dolga, medtem ko pogojne obveznosti pomenijo dodatno tveganje.

               (20)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Grčije na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA GRČIJI, NAJ:

               1.v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko; ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 46).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf.

                     (7)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik za leto 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1192 z dne 11. julija 2018 o uvedbi okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 211, 22.8.2018, str. 1) in Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/271 z dne 17. februarja 2021 o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 61, 22.2.2021).

                     (11)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (12)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (13)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,9 odstotne točke BDP.

                     (14)

                        Ocenjuje se na 0,6 % BDP.

                     (15)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

                     (16)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (17)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 501 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Belgiji
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da naj fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Belgije na splošno v skladu s priporočili glede fiskalne politike, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti. Vendar je menila, da nekateri ukrepi niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo  pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah.
                  9
               .

               (8)Belgija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Belgije znašal 9,4 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 114,1 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala –7,5 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 4,5 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Belgija je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 11,8 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Belgije, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leti 2021 in 2022 realističen. V programu stabilnosti je napovedano, da bo realni BDP zrasel za 4,1 % leta 2021 in 3,5 % leta 2022. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021 je napovedana nekoliko višja realna rast v letih 2021 in 2022, in sicer 4,5 % oziroma 3,7 % zaradi večjih naložb.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država z 9,4 % BDP v letu 2020 na 7,7 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 povečal na 116,4 % BDP z 114,1 % v letu 2020. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –6,1 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 2,7 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (12)Belgija je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Belgija sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so večinoma začasni ali pa jih spremljajo izravnalni ukrepi.

               (13)Program stabilnosti za leto 2021 še ne upošteva prejemkov nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost. Medtem se v napovedi Komisije predvideva, da bodo naložbe in reforme, financirane z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, znašale 0,2 % BDP v letu 2021 in 0,3 % BDP v letu 2022, in sicer v skladu z isto domnevo, kot jo je belgijski zvezni urad za načrtovanje uporabil v svoji makroekonomski oceni mehanizma za okrevanje in odpornost.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Belgije za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 4,5 % BDP, zlasti zaradi odprave večine začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021, in zaradi višjih prihodkov države, ki so rezultat izboljšanja makroekonomskega položaja. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 stabiliziral pri 116 % BDP. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –0,4 % BDP
                  11
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Fiskalne strukturne reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 4 % BDP v letu 2023 na 3,7 % BDP v letu 2024. Za primanjkljaj sektorja država se tako ne načrtuje, da se bo v obdobju, ki ga zajema program, znižal pod 3 % BDP. Program ne vključuje informacij, potrebnih za oceno splošne fiskalne naravnanosti v letih 2023 in 2024.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 2,75 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Belgije.

               (18)Delež dolga sektorja država naj bi se povečal s 116,7 % BDP v letu 2023 na 117,4 % v letu 2024, v celoti zaradi prilagoditev stanj in tokov. Zaradi visokega deleža dolga, ki naj bi se sčasoma zgolj postopno zniževal, se Belgija glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga srednjeročno sooča z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (19)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Belgije na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA BELGIJI, NAJ:

               1.v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si prizadeva za preudarno fiskalno politiko; ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost fiskalnim strukturnim reformam, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 1).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf.

                     (7)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                        Glej delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu med Evropsko unijo ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.
                     OZADJE PRIPOROČILA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Komisija predlaga pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Grenlandijo, ki bi ustrezala potrebam flote Unije ter bi bila v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013
                  1
                o skupni ribiški politiki (SRP) in sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Sedanji sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju
                     2
                   med EU in Grenlandijo je bil podpisan 28. junija 2007
                     3
                  . Predlagana so pogajanja za nov sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi se vključile nekatere določbe Uredbe (EU) št. 1380/2013
                     4
                  , ki jih sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju ne zajema.

                  Sedanji petletni Protokol
                     5
                   k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu je začel veljati 1. januarja 2016
                     6
                  , prenehal pa bo veljati 31. decembra 2020. Določa ribolovne možnosti za floto Unije in ustrezen finančni prispevek, ki ga plačajo lastniki plovil Unije in EU.

               Sedanji protokol floti EU omogoča, da v grenlandskih vodah lovi trsko, pelagičnega in pridnenega rdečega okuna, grenlandsko morsko ploščo, kozico, repaka in kapelana ob upoštevanju okvirnih letnih ribolovnih možnosti v višini 42 726 ton. V ta ribolov so vključena plovila iz osmih držav članic (Danske, Estonije, Francije, Nemčije, Latvije, Litve, Švedske in Združenega kraljestva). Poleg tega EU prenese del dogovorjene kvote na Norveško in Ferske otoke v zameno za dostop plovil EU do njihovih voda. Poleg pristojbin, ki jih Grenlandiji plača flota Unije, EU plačuje letno nadomestilo v višini 13 168 978 EUR (izračunano na podlagi referenčnih cen za vsako vrsto), vključno s finančno rezervo v višini 1 700 000 EUR za morebitne dodatne količine. Proračun EU določa tudi znesek v višini 2 931 999 EUR za podporo sektorski ribiški politiki Grenlandije.

                  Gre za sporazum, ki zadeva mešane vrste. Za dodelitev kvot državam članicam veljajo določbe o celotnem dovoljenem ulovu in kvotah
                     7
                  . Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu pomagajo spodbujati cilje skupne ribiške politike na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije. Poleg tega pospešujejo znanstveno sodelovanje med EU in njenimi partnericami, podpirajo preglednost in trajnostnost za boljše upravljanje ribolovnih virov ter spodbujajo upravljanje s podpiranjem spremljanja, kontrole in nadzora dejavnosti nacionalnih in tujih flot ter zagotavljanjem financiranja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije ter spodbujanju rasti in dostojnega dela, ki sta povezana s pomorskimi dejavnostmi. Krepijo položaj EU v mednarodnih in regionalnih ribiških organizacijah (v primeru Grenlandije zlasti v Mednarodnem svetu za raziskovanje morja in Organizaciji za ribištvo severozahodnega Atlantika)
                     8
                  .

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pogajanja o novem sporazumu in protokolu z Grenlandijo so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi s čezmorskimi državami in ozemlji ter zlasti cilji Unije glede spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic.

               2.
                     PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga sklepa je člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa postopek za pogajanja mednarodnih sporazumov in njihovo sklepanje.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno (izključna pristojnost).

               •Sorazmernost

                  Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

               •Izbira instrumenta

                  Instrument je določen v členu 218(3) in (4) PDEU.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Komisija je leta 2019 izvedla naknadno oceno sedanjega sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju in protokola z Grenlandijo ter predhodno oceno njune morebitne obnovitve. Zaključki so navedeni v ločenem delovnem dokumentu služb Komisije.

                  V oceni je bilo ugotovljeno, da ima ribiški sektor EU jasen interes za ribolov na Grenlandiji, obnovitev sporazuma in protokola pa bi prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v tej regiji.

                  Za EU je zaradi obsega ribolovnega območja v grenlandski pristojnosti pomembno ohraniti instrument, ki omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem na področju upravljanja oceanov na podregionalni ravni. To bo EU omogočilo, da okrepi svojo vlogo v nordijskem ribištvu, tudi zaradi izmenjav kvot z Norveško in Ferskimi otoki.

                  Za floto EU to pomeni ohranjanje dostopa do pomembnega ribolovnega območja za uporabo ribolovnih strategij na podlagi večletnega mednarodnega pravnega okvira.

                  Cilj grenlandskih organov je ohraniti odnose z EU, da bi okrepili upravljanje oceanov in izkoristili namensko sektorsko podporo, ki zagotavlja večletno finančno podporo za upravljanje ribištva.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Komisija se je v okviru ocenjevanja posvetovala z državami članicami, predstavniki industrije, mednarodnimi organizacijami civilne družbe ter ribiško upravo in civilno družbo Grenlandije.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Predlagane pogajalske smernice (ki so navedene v prilogi tega sklepa) pozivajo Komisijo, naj s pogajanji doseže vključitev klavzule o posledicah kršenja človekovih pravic in demokratičnih načel v nov sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

               4.
                     PRORAČUNSKE POSLEDICE

               Novi protokol določa plačilo finančnega prispevka za Grenlandijo. S tem povezana proračunska sredstva, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, bodo vsako leto vključena v proračunsko vrstico za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (11 03 01) ter bodo skladna s finančnimi programi ustreznega večletnega finančnega okvira. Zneski za obveznosti in plačila so določeni v letnem proračunskem postopku, vključno z vrstico za rezervo za protokole, ki bodo začeli veljati šele na začetku leta
                  9
               .

               5.
                     DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Pogajanja naj bi se začela v zadnjem četrtletju leta 2019.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Komisija priporoča, da:

                  Svet pooblasti Komisijo, da začne in vodi pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Grenlandijo;

                  pogajanja potekajo ob posvetovanju s posebnim odborom v skladu s PDEU; ter

                  Svet odobri pogajalske smernice, priložene temu priporočilu.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu med Evropsko unijo ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani ter Protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, določenih v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju
                  10
               , sta bila podpisana 28. junija 2007.  Po izteku veljavnosti navedenega protokola je bil podpisan nov protokol, ki je začel veljati 1. januarja 2016
                  11
               . Veljati preneha 31. decembra 2020.

               Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju ne zajema nekaterih določb Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  12
               .   Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki se uporabljajo od 1. januarja 2021, bi bilo treba tudi določiti po bližnjem izteku sedanjega protokola. Komisija zato predlaga pogajanja o novem sporazumu in protokolu, ki bo izpolnjeval potrebe flote Unije in bo tudi v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013.

               Zato bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokol z vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z Delovno skupino Sveta za zunanjo ribiško politiko in na podlagi pogajalskih smernic, določenih v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

                     (2)

                        UL L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=sl

                     (4)

                        Naslov II dela VI Uredbe (EU) št. 1380/2013.

                     (5)

                        UL L 305, 21.11.2015, str. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=sl

                     (7)

                        Uredba Sveta (EU) 2019/124 z dne 30. januarja 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 29, 31.1.2019, str. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Poglavje 40 (vrstica za rezervo 40 02 41) v skladu z medinstitucionalnim sporazumom večletnega finančnega okvira (2013/C 373/01).

                     (10)

                        UL L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=sl

                     (12)

                        Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu
            za SKLEP SVETA o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu med Evropsko unijo ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu med Evropsko unijo ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije

               (1)Cilj pogajanj je sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola med EU in Grenlandijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 in sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               (2)V sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi bilo treba določiti okvir, splošna načela in cilje, ki bodo podlaga novega partnerstva z Grenlandijo. Zato bi moral vsebovati klavzulo o razveljavitvi sedanjega sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med pogodbenicama.

               (3)Novo partnerstvo bi moralo spodbujati trajnosten in odgovoren ribolov, hkrati pa zagotavljati vzajemne koristi za EU in Grenlandijo.  Komisija bi si morala med pogajanji zlasti prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju, in sicer:

               ·zagotoviti dostop do ribolovnega območja Grenlandije in potrebna dovoljenja za ribolov znotraj navedenega območja za ribiško floto EU;

               ·zagotoviti okoljsko trajnost ribolovnih dejavnosti in spodbuditi upravljanje oceanov na mednarodni ravni ter pri tem upoštevati najboljša razpoložljiva znanstvena mnenja in ustrezne načrte upravljanja, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Ribolovne dejavnosti bi morale biti usmerjene izključno v razpoložljive vire, pri čemer se upošteva ribolovna zmogljivost lokalne flote, posebna pozornost pa je namenjena izrazito selivski naravi zadevnih staležev;

               ·zahtevati ustrezen delež presežnih ribolovnih virov, ki v celoti ustreza interesom flote EU, kadar so za te vire zainteresirane tudi flote tretjih držav;

               ·uporabiti enake tehnične pogoje za vse flote tretjih držav, pri čemer se upošteva možen prenos dela dogovorjenih kvot EU na druge nordijske države;

               ·zagotoviti, da finančni prispevek EU za dostop do ribolova temelji na preteklih in pričakovanih prihodnjih dejavnostih flote EU v tej regiji, ob upoštevanju najboljših in najnovejših znanstvenih ocen;

               ·vzpostaviti dialog za okrepitev izvajanja odgovorne ribiške politike s strani Grenlandije v povezavi z njenimi razvojnimi cilji, zlasti v zvezi z upravljanjem ribištva, bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, kontrolami, spremljanjem in nadzorom ribolovnih dejavnosti ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj;

               ·vključiti klavzulo o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel;

               ·zagotoviti, da bo protokol prispeval k spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi s pomorskimi dejavnostmi, ob upoštevanju ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD).

               (4)V protokolu bi bilo treba določiti zlasti naslednje:

               ·ribolovne možnosti za posamezno kategorijo, ki se dodelijo plovilom EU;

               ·finančno nadomestilo, določeno za Grenlandijo, ter ustrezne plačilne pogoje; ter

               ·znesek, ki se plača v okviru sektorske podpore, in mehanizme za njegovo izvajanje.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji
            {SWD(2020) 53 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (3)Svet je [17. marca] 2020 v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj.

               (4)V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
                  1
                mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju njenega strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, za vsaj 0,5 % BDP, ki je referenčna vrednost.

               (5)V skladu z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2020, razširjeno z javnofinančnimi spremenljivkami do leta 2022, je napovedana realna rast BDP v letu 2019 znašala 3,9 %. Ob predpostavki nespremenjene politike Komisija napoveduje, da se bo realna rast BDP umirila, vendar bo ostala stabilna pri 3,8 % v letu 2020 ter 3,5 % v letih 2021 in 2022. Po eni strani bi znatne fiskalne spodbude v okviru sedanjih politik še naprej spodbujale zasebno potrošnjo, po drugi strani pa bi nadaljnje povečevanje javnofinančnega primanjkljaja zmanjšalo zaupanje potrošnikov in vlagateljev v vzdržnost rasti gospodarstva. Posledično bi se naložbe zmanjšale, saj bi zasebni vlagatelji upoštevali povečanje makroekonomskih neravnotežij. Prispevek neto izvoza naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal negativen, saj na izvoz še vedno vpliva šibko zunanje povpraševanje, medtem ko uvoz podpira zasebna potrošnja. To bi še poslabšalo že tako visok primanjkljaj na tekočem računu.

               (6)Vlada je 10. decembra 2019 sprejela in Parlamentu poslala fiskalno-proračunsko strategijo za obdobje 2020–22 (v nadaljnjem besedilu: fiskalna strategija), s popravljenim ciljnim primanjkljajem sektorja država v višini 3,8 % BDP v letu 2019, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Ta popravek, ki je višji od prvotno načrtovanih 2,8 % BDP v letu 2019, je temeljil na podatkih o izvrševanju proračuna za tekoče leto. Fiskalna strategija je bila sprejeta 18. decembra 2019.

               (7)Zimska napoved Komisije iz leta 2020, razširjena z javnofinančnimi spremenljivkami do leta 2022, predvideva, da bo primanjkljaj sektorja država ostal nad referenčno vrednostjo 3 % BDP v celotnem obdobju, ki ga zajema napoved. Komisija ob predpostavki nespremenjene politike napoveduje primanjkljaj sektorja država v višini 4,0 % BDP v letu 2019, 4,9 % v letu 2020, 6,9 % v letu 2021 in 7,7 % v letu 2022. Strukturni primanjkljaj naj bi se poslabšal za 1,0 % BDP v letu 2019, za nadaljnjih 1,9 % BDP v letu 2021 in za dodatnih 0,8 % v letu 2022. Povečanje primanjkljaja, ki ga je napovedala Komisija, je večinoma posledica znatnega povečanja pokojnin, uvedenega poleti 2019. Višja poraba za pokojnine bi k povečanju primanjkljaja prispevala 0,9 odstotne točke BDP v letu 2020, 1,7 odstotne točke BDP v letu 2021 in 1,1 odstotne točke BDP v letu 2022. Po ocenah bo podvojitev otroškega dodatka, ki naj bi začela veljati avgusta 2020, povzročila letne proračunske stroške v višini 0,6 % BDP. Vlada v fiskalni strategiji predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 3,6 % BDP v letu 2020, 3,4 % v letu 2021 in 2,8 % v letu 2022. Na podlagi vladnih ocen bi to pomenilo strukturno prilagoditev v višini 0,3 % v letu 2020, 0,2 % v letu 2021 in 0,6 % v letu 2022. Popravek v fiskalni strategiji je večinoma posledica odhodkov. Kot delež BDP se bodo predvidoma zmanjšali zlasti odhodki za sredstva za zaposlene, za blago in storitve in za kapitalsko porabo, ki ni sofinancirana iz EU. Nižja napoved primanjkljaja v fiskalni strategiji v primerjavi z napovedjo Komisije izhaja iz bolj optimističnih osnovnih makroekonomskih projekcij v fiskalni strategiji in dejstva, da fiskalna strategija ne upošteva fiskalnega učinka nekaterih sprejetih ukrepov, medtem ko načrtovano zmanjšanje tekočih odhodkov ni v celoti podprto s sprejetimi ali verodostojno napovedanimi ukrepi in ga zato v napovedi Komisije ni bilo mogoče v celoti upoštevati.

               (8)Dolg sektorja država je v Romuniji leta 2018 znašal 34,7 % BDP. V skladu z napovedjo Komisije naj bi se dolg sektorja država v letu 2022 povečal na 46,6 % BDP in torej ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe.

               (9)V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj odpraviti v letu po tem, ko je bil ugotovljen njegov obstoj (v tem primeru do leta 2021), razen v posebnih okoliščinah. Prilagoditveno pot bi bilo treba določiti v skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 ob upoštevanju gospodarskega in fiskalnega položaja države članice.

               (10)V sedanjih razmerah take posebne okoliščine v Romuniji obstajajo. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2021 bi zahtevalo preveliko fiskalno prilagoditev in povzročilo znatne izgube proizvodnje. Daljša prilagoditvena pot, ki bi sicer še vedno zahtevala znatne letne prilagoditve, bi bolj postopno vplivala na rast in upoštevala dejstvo, da se je proračunsko leto 2020 že začelo. Strukturne reforme, ki se izvajajo vzporedno s fiskalno konsolidacijo, bodo prispevale k zagotavljanju vzdržne odprave čezmernega primanjkljaja. Glede na navedeno in ob upoštevanju gospodarskih in fiskalnih razmer v Romuniji je upravičeno določiti rok za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2022.

               (11)Za verodostojno in vzdržno prilagoditveno pot v tem roku bi morala Romunija doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 3,6 % BDP v letu 2020, 3,4 % BDP v letu 2021 in 2,8 % BDP v letu 2022, kar je na podlagi napovedi Komisije skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  2
                v višini 8,2 % v letu 2020, 5,5 % v letu 2021 in 5,5 % v letu 2022. Takšna stopnja rasti neto odhodkov bo glavni kazalnik za oceno fiskalnega napora, če bo potrebna natančna analiza. Ustrezna letna prilagoditev strukturnega salda znaša 0,5 % BDP v letu 2020, 0,8 % BDP v letu 2021 in 0,8 % BDP v letu 2022. Na podlagi sedanje napovedi ti cilji še vedno omogočajo letno povečanje realnih neto odhodkov. Za doseganje ciljev bo verjetno treba ponovno preučiti veliko zakonsko določeno povečanje pokojnin in druge nedavne ukrepe, ki so povzročili znatno poslabšanje primanjkljaja v osnovnem scenariju.

               (12)Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali na splošno zagotoviti trajno izboljšanje, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast.

               (13)Romunija je od leta 2016 sistematično in večkrat odstopala od fiskalnih pravil, določenih v nacionalnem fiskalnem okviru, zaradi česar so v veliki meri neučinkovita. Bistveno je, da Romunija v prihodnosti zagotovi polno uporabo nacionalnega fiskalnega okvira.

               (14)Srednje- in dolgoročno se zdijo tveganja za zdrave javne finance visoka, kar je posledica visokih fiskalnih primanjkljajev in stroškov staranja prebivalstva. Povečanje pokojnin, ki je bilo sprejeto poleti 2019 in bo predvidoma začelo veljati v obdobju 2019–2021, predstavlja velik del teh tveganj. To potrjuje, da je nujno treba v celoti obnoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               (1)Romunija bi morala najpozneje do leta 2022 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

               (2)Romunija bi morala doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 3,6 % BDP v letu 2020, 3,4 % BDP v letu 2021 in 2,8 % BDP v letu 2022, kar je v skladu z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 8,2 % v letu 2020, 5,5 % v letu 2021 in 5,5 % v letu 2022, in ustreza strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP v letu 2020, 0,8 % BDP v letu 2021 in 0,8 % BDP v letu 2022.

               (3)Romunija bi morala opredeliti in strogo izvajati ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2022. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje brez oviranja rasti. Romunija bi morala vse izredne prihodke uporabiti za zmanjšanje primanjkljaja.

               (4)Svet je določil, da mora Romunija do 15. septembra 2020 sprejeti učinkovite ukrepe in v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji za izpolnitev ciljev. Nato bi morali romunski organi poročati o napredku pri izvajanju teh priporočil vsaj vsakih šest mesecev, dokler ni čezmerni primanjkljaj odpravljen.

               Poleg tega bi morali romunski organi zagotoviti polno uporabo nacionalnega fiskalnega okvira. Za zagotovitev uspešnosti strategije za konsolidacijo javnih financ je pomembno tudi podpreti konsolidacijo javnih financ s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, naslovljenimi na Romunijo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki se nanašajo na postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

               To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.