               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 433 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Odločbe 2009/414/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Odločbe 2009/414/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 27. aprila 2009 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo 2009/414/EU
                  1
                sklenil, da v Franciji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2008 predvidoma dosegel 3,2 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Načrtovani bruto dolg sektorja država (ki je bil od leta 2003 nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe) naj bi leta 2008 dosegel 66,7 % BDP.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
                  2
                na podlagi priporočila Komisije Franciji izdal priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2012
                  3
               . Svet je določil tudi rok za sprejetje učinkovitih ukrepov, in sicer 27. oktober 2009.

               (3)Svet je nato 2. decembra 2009 na Francijo naslovil novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2013. Svet je menil, da je Francija sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (4)Svet je 21. junija 2013 na podlagi člena 126(7) Pogodbe na Francijo naslovil novo priporočilo, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2015. Menil je, da na podlagi razpoložljivih dokazov ni bilo mogoče sklepati, da Francija ni sprejela učinkovitih ukrepov, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (5)Svet je nato 10. marca 2015 Franciji izdal novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2017. Svet je določil rok 10. junija 2015, do katerega je morala Francija podrobno poročati o sprejetih ukrepih.

               (6)Komisija je 1. julija 2015 ugotovila, da naj bi bil cilj glede nominalnega primanjkljaja za Francijo v letih 2015 in 2016 izpolnjen, medtem ko predvideni fiskalni napor v skladu z vsemi metrikami v letih 2015 in 2016 naj ne bi dosegel priporočenega. Zato je Komisija v skladu z metodologijo za ocenjevanje učinkovitih ukrepov menila, da je treba izvajanje postopka začasno zadržati.

               (7)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009
                  4
                dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (8)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi bilo treba sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napovedi Komisije kažejo, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe
                  5
               .

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Francija poslala aprila 2018
                  6
               , ter na podlagi programa za stabilnost za leto 2018 in napovedi Komisije iz pomladi 2018 je ugotovljeno naslednje:

               –Potem ko je primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 3,4 % BDP, se je v letu 2017 zmanjšal na 2,6 % BDP. V primerjavi s proračunskimi cilji za leto 2017 je bilo zmanjšanje primanjkljaja v tem letu predvsem posledica močne rasti davčnih prihodkov (0,7 % BDP), zlasti DDV in davka od dohodkov pravnih oseb.

               –V programu za stabilnost za obdobje 2018–2022, ki ga je francoska vlada predložila 25. aprila 2018, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2018 znižal na 2,3 % BDP, v letu 2019 pa se rahlo zvišal na 2,4 % BDP. V napovedi Komisije iz pomladi 2018 predvideni primanjkljaj za leto 2018 znaša 2,3 % BDP, za leto 2019 pa 2,8 % BDP, torej naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

               –Strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je leta 2017 izboljšal za 0,5 % BDP. Skupno izboljšanje strukturnega salda od leta 2015 je znašalo 0,7 % BDP.

               –Bruto dolg sektorja država kot odstotek BDP se je s 96,6 % v letu 2016 povečal na 97,0 % v letu 2017, predvsem zaradi prilagoditev stanj in tokov, ki so povečale dolg, saj so se primarni primanjkljaj in plačila obresti večinoma izravnali z učinkom realne rasti in inflacije, ki zmanjšuje dolg. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2018 naj bi se delež javnega dolga v letu 2018 znižal na 96,4 %, v letu 2019 pa na 96,0 %, predvsem zaradi visoke nominalne rasti, ki pretehta primarne primanjkljaje in plačila obresti.

               (10)V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

               (11)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Franciji ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Odločbo 2009/414/ES razveljaviti.

               (12)Od leta 2018, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Francijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem merila rasti odhodkov, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj v Franciji ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Odločba 2009/414/ES se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Odločba Sveta 2009/414/ES z dne 27. aprila 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji (UL L 135, 30.5.2009, str. 19).

                     (2)

                        Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

                     (3)

                        Vsi dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Francije so na voljo na naslovu: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_en#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (5)

                        V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, ki ga je 15. maja 2017 sprejel Ekonomsko-finančni odbor, dostopnim na:http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Eurostat je izrazil pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Francija. Prvič, Eurostat meni, da je treba Agence Française de Développement uvrstiti v sektor država, kar bi povzročilo povečanje javnega dolga. Drugič, Eurostat meni, da je treba kapitalski vložek države v AREVA (0,1 % BDP) v letu 2017 obravnavati kot kapitalski transfer, kar bi vplivalo na primanjkljaj.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Komisija na podlagi zahteve držav članic EU in številnih gospodarskih subjektov v ribiškem sektorju EU predlaga, naj EU pristopi h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) kot članica Komisije za ribištvo severnega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: komisija NPFC), ustanovljene na podlagi Konvencije, in sicer za upravljanje ribištva na zadevnem območju.

                  Pristop EU h Konvenciji bi bil v skladu z željo glede dostopa do njenih virov, kot so jo izrazili države članice EU in zadevna flota Unije. Tako bi se tudi zagotovila trdna podlaga za trajnostno upravljanje in ohranjanje morskih bioloških virov in morskega okolja, za katera je odgovorna komisija NPFC. To je v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki
                     1
                   in sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o Sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike
                     2
                  .

                  V Konvenciji niso predvidene nobene pravice ali obveznosti, o katerih bi se pogodbenica, ki pristopi h Konvenciji, in komisija NPFC, lahko pogajali. Za pristop h Konvenciji in pridobitev članstva ali statusa sodelujoče nepogodbenice v komisiji NPFC se zahteva popolno sprejemanje določb, ki so veljavne ob pristopu.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Regionalne organizacije za upravljanje ribištva so mednarodne organizacije držav, v nekaterih primerih obalnih držav, organizacije za regionalno povezovanje, kot je EU, in ribolovni subjekti z ribolovnimi interesi na zadevnem območju. Nekatere regionalne organizacije za upravljanje ribištva upravljajo vse staleže rib na določenem območju, druge pa se osredotočajo na izrazito selivske vrste, zlasti na tuna, na obsežnih geografskih območjih. Čeprav nekatere opravljajo le svetovalno vlogo, ima večina upravljavska pooblastila za določitev omejitev ulova in ribolovnega napora, tehničnih ukrepov in obveznosti nadzora.

                  Evropska unija, ki jo zastopa Komisija, v skladu s sporočilom Komisije z naslovom Participation in regional fisheries organisations (RFOs) (Sodelovanje v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva)
                     3
                   opravlja dejavno vlogo v šestih organizacijah v zvezi s tuni in enajstih organizacijah, ki niso povezane s tuni.

                  V skladu s skupnim sporočilom visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov
                     4
                   ter sklepi Sveta o navedenem skupnem sporočilu
                     5
                   je spodbujanje ukrepov za podporo in povečanje učinkovitosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in po potrebi za izboljšanje njihovega vodenja glavna značilnost ukrepanja EU v okviru teh forumov.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Ni relevantno.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Trenutno priporočilo za sklep Sveta temelji na Pogodbi o delovanju Evropske unije ter zlasti členu 218(3) in (4) Pogodbe.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno.

               •Sorazmernost

                  Ni relevantno.

               •Izbira instrumenta

               Komisija v skladu s členom 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep, s katerim odobri začetek pogajanj. Svet lahko na pogajalca naslovi smernice in določi posebni odbor za nadzor pogajanj v skladu s pogajalskimi smernicami.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Države članice in številni posamezni gospodarski subjekti v ribiškem sektorju EU so Komisijo pozvali, naj začne pristopna pogajanja konec leta 2017. V začetku leta 2018 so bila izvedena posvetovanja z zadevnimi organizacijami in interesnimi skupinami za zagotovitev, da bi se pri prihodnjih pogajanjih o morebitnem pristopu EU h Komisiji za ribištvo severnega Pacifika upoštevala njihova stališča. Te so vključevale predstavnike uprav držav članic, ribiškega sektorja EU in nevladnih organizacij ter državljanov in potrošnikov EU. Med posvetovanji je ribiški sektor EU pozval k učinkovitim ukrepom s strani institucij EU, da bi se floti EU zagotovila možnost, da 1. julija 2018 začne izvajati ribolovne dejavnosti v regiji komisije NPFC. Po njegovem mnenju bi to najverjetneje najhitreje dosegli z dvostopenjskim pristopom, na podlagi katerega bi EU najprej postala sodelujoča nepogodbenica, pri čemer bi izrazila željo, da kmalu zatem postane polnopravna članica komisije NPFC. Med posvetovanji niso bile prejete nobene druge pripombe.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Ni relevantno.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Po pristopu h Konvenciji bo morala EU komisiji NPFC plačevati letni finančni prispevek iz proračunske vrstice 11 03 02 (obvezni prispevki za regionalne organizacije za upravljanje ribištva), ki je ocenjen na 90 000 EUR na leto. Prispevek EU se lahko poveča, odvisno od prihodnjih ribolovnih evidenc EU pri komisiji NPFC. Točen znesek bo določen v ustreznih proračunskih vrsticah v okviru letnega proračunskega postopka.

                  Plačujejo se lahko tudi prostovoljni prispevki v proračun organizacije v okviru proračunske vrstice 11 06 62 03 za spodbujanje znanstvenih raziskav. Ti so ocenjeni na približno 200 000 EUR na leto. S proračunsko vrstico 11 01 04 01 je zagotovljena tudi tehnična pomoč v podporo izvajanju znanstvenega svetovanja na sestankih komisije NPFC. Ti stroški so ocenjeni na 10 000 EUR na leto.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Ni relevantno.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

               (2)V skladu s Sklepom Sveta 98/392/ES
                  6
                je Unija pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982. Navedena konvencija od vseh članov mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov.

               (3)Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES
                  7
                pogodbenica Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib.

               (4)Države članice EU in gospodarski subjekti v ribiškem sektorju EU so izrazili interes za ribolov na območju Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

               (5)Konvencija omogoča, da k njej pristopijo organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje. Komisija za ribištvo severnega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: komisija NPFC) je organ, ki je bil ustanovljen za izvajanje funkcij, določenih v Konvenciji. Pogodbenice Konvencije sodelujejo pri postopku sprejemanja odločitev. Komisija NPFC odločitve praviloma sprejema soglasno.

               (6)V skladu s pogoji, ki jih določi Komisija za ribištvo severnega Pacifika, lahko sodelujoča nepogodbenica sodeluje v ribištvu na podlagi svoje zaveze, da bo ravnala v skladu z ukrepi komisije NPFC za ohranjanje in upravljanje, ter na podlagi pretekle skladnosti. Sodelujoče nepogodbenice ne sodelujejo pri postopku sprejemanja odločitev, morajo pa v celoti sodelovati s komisijo NPFC ter izvajati ukrepe ohranjanja in upravljanja, ki jih sprejme Komisija. Spodbujajo se k prispevanju v proračun komisije NPFC.

               (7)Primerno je, da se pristop Unije k ohranjanju zagotovi v vseh oceanih sveta ter da se okrepi njena zaveza dolgoročnemu ohranjanju in trajnostni uporabi ribolovnih virov po vsem svetu. V skladu s skupnim sporočilom visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov ter sklepi Sveta o navedenem skupnem sporočilu je spodbujanje ukrepov za podporo in povečanje učinkovitosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in po potrebi za izboljšanje njihovega vodenja glavna značilnost ukrepanja EU v okviru teh forumov.

               (8)Začeti bi bilo treba pogajanja za pristop Evropske unije h Konvenciji. Če bi postalo očitno, da EU ne more pristopiti h Konvenciji ali da tega ne more storiti v razumnem roku, je primerno izvesti pogajanja za določitev pogojev sodelovanja EU kot sodelujoče nepogodbenice –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Evropske unije pogaja za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

               Člen 2

               Če se med pogajanji za pristop h Konvenciji zdi, da EU ne more pristopiti h Konvenciji ali da tega ne more storiti v razumnem roku, je Komisija pooblaščena, da se v imenu Evropske unije pogaja o pogojih sodelovanja EU v Komisiji za ribištvo severnega Pacifika kot sodelujoče nepogodbenice.

               Člen 3

               Ta pogajanja potekajo ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v skladu s pogajalskimi smernicami, določenimi v prilogah.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

               OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

               1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE

               1.1.Naslov predloga/pobude

               1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta predloga/pobude

               1.4.Cilji

               1.5.Utemeljitev predloga/pobude

               1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic

               1.7.Načrtovani načini upravljanja

               2.UKREPI UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila o spremljanju in poročanju

               2.2.Upravljavski in kontrolni sistem

               2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

               3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

               3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

               3.2.Ocenjene posledice za odhodke

               3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke

               3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje

               3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve

               3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

               3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju

               3.3.Ocenjene posledice za prihodke

               OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

               1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE

               1.1.Naslov predloga/pobude

                  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu

               1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB
                  8

                  Spodbujanje upravljanja oceanov na mednarodni ravni.

               1.3.Vrsta predloga/pobude

               X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep

               ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa
                  9
               .

               ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa.

               ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep.

               1.4.Cilji

               1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

                  Močnejši svetovni akter.

               1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

                  Specifični cilj

                  Spodbujanje upravljanja oceanov na mednarodni ravni.

                  Specifični cilj št. 3

                  Trajnostno ribištvo na svetovni ravni in izboljšanje mednarodnega upravljanja do leta 2020.

               1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice

               Navedite, katere posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.

                  Države članice EU in gospodarski subjekti EU bi morali imeti dostop do območja Konvencije, ki ga upravlja Komisija za ribištvo severnega Pacifika (komisija NPFC).

                  Moral bi tudi dodatno spodbujati pristop Unije k ohranjanju v vseh oceanih ter okrepiti njeno zavezo dolgoročnemu ohranjanju in trajnostni uporabi ribolovnih virov po vsem svetu.

               1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic

               Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.

                  Število ribiških plovil EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti.

                  Število ulovov EU.

                  Izboljšana dolgoročna trajnost staležev.

                  Število sestankov Komisije za ribištvo severnega Pacifika, ki se jih je udeležila EU.

               1.5.Utemeljitev predloga/pobude

               1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno

                  Subjekti EU na Nizozemskem, v Litvi, Latviji, na Poljskem in v Nemčiji si prizadevajo svoje ribolovne operacije razširiti na severni Tihi ocean, da bi se dodatno uveljavili kot globalni akterji. Spodbujala se bo tudi ekonomija obsega, saj je flota EU že vključena v ribolovne operacije na južnejših območjih sosednje regionalne organizacije za upravljanje ribištva: Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO).

                  S sodelovanjem EU pri delu komisije NPFC se bosta zagotovila tudi prispevek k dolgoročni trajnosti staležev in podpora znanstvenim raziskavam v skladu z zunanjimi cilji skupne ribiške politike.

               1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. usklajevalnih koristi, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.

                  Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno)

                  Ohranjanje morskih bioloških virov je v izključni pristojnosti EU v skladu s členom 3(1d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

                  Pričakovana ustvarjena dodana vrednost Unije (naknadno)

                  V skladu s členom 28 „osnovne uredbe“ skupne ribiške politike bo glavni namen pristopa EU h komisiji NFPC:

                  (a) dostop do virov komisije NPFC;

                  (b) dejavno podpirati razvoj znanstvenega znanja in svetovanja ter k prispevati k njemu;

                  (c) izboljšati skladnost pobud Unije z vidika politike, pri čemer se posebna pozornost nameni okoljskim, trgovinskim in razvojnim dejavnostim, ter okrepiti doslednost ukrepov, sprejetih v okviru razvojnega sodelovanja ter znanstvenega, tehničnega in gospodarskega sodelovanja;

                  (d) prispevati k trajnostnim, gospodarsko donosnim ribolovnim dejavnostim in spodbujati zaposlovanje v Uniji;

                  (e) zagotavljati, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije na področju skupne ribiške politike, ob hkratnem spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav;

                  (f) v vseh mednarodnih sferah spodbujati in podpirati potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova;

                  (g) spodbujati vzpostavitev in krepitev mehanizmov skladnosti v posameznih državah.

               1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti

                  Ukrepi Komisije na mednarodni in dvostranski ravni so pomemben element njene prednostne naloge, tj. okrepiti vlogo EU kot globalnega akterja. Vsa stališča EU v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je, temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, standardih in načelih skupne ribiške politike ter našem mednarodnem pristopu k upravljanju oceanov. Vendar zaradi stališč drugih pogodbenic ni vedno mogoča popolna podpora. Komisija zastopa EU na sestankih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, zato je GD za pomorske zadeve in ribištvo prevzel vodilno vlogo pri vseh teh pogajanjih, pri čemer dosledno zagotavlja ustrezna posvetovanja z državami članicami in zadevnimi zainteresiranimi stranmi, da bi se cilji skupne ribiške politike spodbujali na svetovni ravni.

               1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti

                  Predlog nadaljuje globalni in večstranski program, ki spodbuja trajnostno ribištvo po vsem svetu, za obravnavo ključnih vprašanj, kot je izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova ali zmanjšanje presežne zmogljivosti.

                  Bolje povezuje ribiško, razvojno, okoljsko, trgovinsko in druge politike za dodatno spodbujanje ciljev trajnostnega in odgovornega upravljanja.

               1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic

               ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda:

               –◻
                     trajanje predloga/pobude od [DD. MM.] LLLL do [DD. MM.] LLLL,

               –◻
                     finančne posledice med letoma LLLL in LLLL.

               X Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda:

               –izvajanje z obdobjem uvajanja od leta 2018,

               –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti.

               1.7.Načrtovani načini upravljanja
                  10

               X Neposredno upravljanje – Komisija:

               –X z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije,

               –◻
                     prek izvajalskih agencij.

               ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami.

               ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna:

               –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,

               –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),

               –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu,

               –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe,

               –◻ subjektom javnega prava,

               –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

               –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

               –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu.

               –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“.

               Opombe

                  Jih ni.

               2.UKREPI UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila o spremljanju in poročanju

               Navedite pogostost in pogoje.

                  Vsako leto se sprejme proračun komisije NPFC. Komisija v skladu s postopki komisije NPFC pregleda, preveri in da pripombe na osnutek proračuna, ki ga predloži sekretariat komisije NPFC. Tudi pogodbenice vsako leto pregledajo izvrševanje proračuna. Proračun se sprejme s soglasjem.

                  Poleg tega sekretariat komisije NPFC vsako leto poroča o izvrševanju proračuna komisije NPFC.

               2.2.Upravljavski in kontrolni sistem

               2.2.1.Ugotovljena tveganja

                  Pogodbenice komisije NPFC redno plačujejo prispevke v proračun organizacije in trenutno ni zaostalih plačil.

               2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole

                  Odbor za finance in upravljanje vsako leto pregleda finančni položaj komisije NPFC. Izvede se letna revizija računovodskih izkazov na podlagi odobrenih obveznosti in odhodkov.

               2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak

                  Omejeni stroški. Medsebojni strokovni pregled. Naknadni pregledi.

               2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

               Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

                  Sekretariat komisije NPFC vsako leto pripravi letno napoved proračuna in odhodkov komisije NPFC, ki ju nato pregleda in odobri odbor za finance in upravljanje, ki komisiji NPFC predloži priporočilo o odobritvi. Izvede se letna revizija računovodskih izkazov na podlagi odobrenih obveznosti in odhodkov.

               3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

               3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

               ·Obstoječe proračunske vrstice

               Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

                        Razdelek večletnega finančnega okvira

                        Proračunska vrstica

                        Vrsta
                        odhodkov

                        Prispevek

                        številka

                        dif./nedif.
                           11

                        držav Efte
                           12

                        držav kandidatk
                           13

                        tretjih držav

                        po členu 21(2)(b) finančne uredbe

                        11 03 02: Obvezni prispevki mednarodnim organom (2)

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        11 01 04 01: Neoperativna upravna in tehnična pomoč (2)

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        11 01 02 11: Drugi odhodki za upravljanje (5)

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        11 06 62 03: Prostovoljni prispevki mednarodnim organizacijam (2)

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Zahtevane nove proračunske vrstice

               Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

                        Razdelek večletnega finančnega okvira

                        Proračunska vrstica

                        Vrsta
                        odhodkov

                        Prispevek

                        številka
                        [poimenovanje………………………………………]

                        dif./nedif.

                        držav Efte

                        držav kandidatk

                        tretjih držav

                        po členu 21(2)(b) finančne uredbe

                        [XX YY YY YY]

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Ocenjene posledice za odhodke

               [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s

                  preglednico o proračunskih podatkih upravne narave

                (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.]

               Letni odhodki bodo odvisni od obveznega prispevka EU v proračun organizacije, določenega na letnem sestanku komisije NPFC. Glede na trenutno oceno je najvišji znesek 90 000 EUR, vendar bi se lahko povečal glede na letno ribolovno dejavnost flote EU.

               3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke

               v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Razdelek večletnega finančnega
                        okvira

                        2

                        Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

                        GD MARE

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                        2023

                        SKUPAJ

                        • Odobritve za poslovanje

                        11 03 02

                        obveznosti

                        (1)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        plačila

                        (2)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        11 06 62 03

                        obveznosti

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        plačila

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov
                           14

                        Številka proračunske vrstice 11 01 04 01

                        (3)

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Odobritve za
                           GD MARE SKUPAJ

                        obveznosti

                        =1+1a+3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        plačila

                        =2+2a

                        +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        • Odobritve za poslovanje SKUPAJ

                        obveznosti

                        (4)

                        plačila

                        (5)

                        • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ

                        (6)

                        Odobritve iz
                           RAZDELKA <….> večletnega finančnega okvira SKUPAJ

                        obveznosti

                        =4+6

                        plačila

                        =5+6

               Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:

                        • Odobritve za poslovanje SKUPAJ

                        obveznosti

                        (4)

                        plačila

                        (5)

                        • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ

                        (6)

                        Odobritve iz
                        RAZDELKOV od 1 do 4
                           večletnega finančnega okvira SKUPAJ
                        (referenčni znesek)

                        obveznosti

                        =4+6

                        plačila

                        =5+6

                        Razdelek večletnega finančnega
                        okvira

                        5

                        „Upravni odhodki“

               v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                        2023

                        SKUPAJ

                        GD MARE

                        • Človeški viri

                        • Drugi upravni odhodki

                        GD MARE SKUPAJ

                        odobritve

                        Odobritve iz
                        RAZDELKA 5
                           večletnega finančnega okvira SKUPAJ

                        (obveznosti skupaj = plačila skupaj)

               v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                           2023

                        SKUPAJ

                        Odobritve iz
                        RAZDELKOV od 1 do 5
                           večletnega finančnega okvira SKUPAJ

                        obveznosti

                        plačila

               3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje

               –◻
                     Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.

               –X
                     Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

               odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Cilji in realizacije

                        ⇩

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                        2023

                        SKUPAJ

                        vrsta
                           15

                        povprečni stroški

                        število

                        stroški

                        število

                        stroški

                        število

                        stroški

                        število

                        stroški

                        število

                        stroški

                        število

                        stroški

                        število realizacij skupaj

                        stroški realizacij skupaj

                        SPECIFIČNI CILJ št. 3 Trajnostno ribištvo na svetovni ravni in izboljšanje mednarodnega upravljanja do leta 2020

                        – realizacija

                        – realizacija

                        – realizacija

                        Seštevek za specifični cilj št. 1

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

                        SPECIFIČNI CILJ št. 2 …

                        – realizacija

                        Seštevek za specifični cilj št. 2

                        STROŠKI SKUPAJ

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

               3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve

               3.2.3.1.Povzetek

               –◻
                     Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.

               –X
                     Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

               v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                        2023

                        SKUPAJ

                        RAZDELEK 5
                        večletnega finančnega okvira

                        Človeški viri

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,858

                        Drugi upravni odhodki

                        Seštevek za RAZDELEK 5
                        večletnega finančnega okvira

                        Odobritve zunaj RAZDELKA 5
                           16

                        večletnega finančnega okvira

                        Človeški viri

                        Drugi
                        upravni odhodki

                        Seštevek za odobritve
                        zunaj RAZDELKA 5
                        večletnega finančnega okvira

                        SKUPAJ

               Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

               3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih

               –◻
                     Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.

               –X
                     Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

               ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa

                        ·

                        Leto
                        2018

                        Leto
                        2019

                        Leto
                        2020

                        Leto
                        2021

                        Leto
                        2022

                        Leto
                           2023

                        • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci)

                        ·XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije)

                        · 01 01 02 (delegacije)

                        ·01 05 01 (posredne raziskave)

                        ·10 01 05 01 (neposredne raziskave)

                        ·01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah)

                        ·01 04 yy
                           17

                        ·

                        ·– na sedežu

                        ·

                        ·

                        ·

                        ·– na delegacijah

                        ·

                        ·01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave)

                        ·10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave)

                        ·Druge proračunske vrstice (navedite)

                        ·SKUPAJ 1,50

               XX je zadevno področje ali naslov.

               Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

               Opis nalog:

                        Uradniki in začasni uslužbenci

                        Prispevanje k trajnostnemu upravljanju in ohranjanju morskih bioloških virov v mednarodnih vodah in k izboljšanju učinkovitosti komisije NPFC v skladu s cilji skupne ribiške politike in njene zunanje razsežnosti ter prednostnimi nalogami GD MARE.

                        Spodbujanje načel in standardov skupne ribiške politike za ohranitvene, nadzorne in izvršilne ukrepe komisije NPFC ter v tem kontekstu priprava pogajalskih strategij za doseganje ciljev EU.

                        Izvedba analize ter razvoj ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribištva v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ob hkratnem zagotavljanju usklajevanja politike pri izvajanju skupne ribiške politike.

                        Ohranjanje rednega dialoga z zainteresiranimi stranmi in konstruktivnih odnosov z drugimi institucijami in mednarodnimi organi.

                        Zunanji sodelavci

               3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

               –X
                     Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

               –◻
                     Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira.

                  Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.

               –◻
                     Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira.

                  Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.

               3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju

               –X V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

               –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

               odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Leto
                        N

                        Leto
                        N+1

                        Leto
                        N+2

                        Leto
                        N+3

                        Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (glej točko 1.6)

                        Skupaj

                        Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo

                        Sofinancirane odobritve SKUPAJ

               3.3.Ocenjene posledice za prihodke

               –X
                     Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.

               –◻
                     Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

               –◻
                     za lastna sredstva,

               –◻
                     za razne prihodke.

               v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

                        Prihodkovna proračunska vrstica

                        Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto

                        Posledice predloga/pobude
                           18

                        Leto
                        N

                        Leto
                        N+1

                        Leto
                        N+2

                        Leto
                        N+3

                        Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (glej točko 1.6)

                        Člen ………….

               Za razne namenske prejemke navedite zadevne odhodkovne proračunske vrstice.

                  Jih ni.

               Navedite metodo za izračun posledic za prihodke.

                  Jih ni.

                     (1)

                        Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

                     (2)

                        COM(2011) 424 z dne 13. julija 2011.

                     (3)

                        COM(1999) 613 final.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (6)

                        Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

                     (7)

                        Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

                     (8)

                        ABM: upravljanje po dejavnostih; ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

                     (9)

                        Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe.

                     (10)

                        Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb:

                     .

                     (11)

                        Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

                     (12)

                        Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

                     (13)

                        Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana.

                     (14)

                        Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

                     (15)

                        Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest ...).

                     (16)

                        Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

                     (17)

                        Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

                     (18)

                        Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            PRILOGI
            k
            Priporočilu za Sklep Sveta
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu

               PRILOGA 1

               Smernice za pogajanja, ki jih bo Komisija izvedla v imenu Evropske unije za pristop h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu

               A
                     Pogajalske smernice

               1.
                     Namen pogajanj je Evropski uniji omogočiti, da pristopi h Konvenciji kot članica.

               2.
                     V okviru pogajanj s Komisijo za ribištvo severnega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: komisija NPFC) bi Evropska komisija morala:

               –zahtevati dostop flote EU do območja, zajetega v Konvenciji;

               –zahtevati sodelovanje EU kot pogodbenice komisije NPFC v postopku sprejemanja odločitev, vzpostavljenega s Konvencijo;

               –zahtevati ustrezen delež ribolovnih virov, ki jih upravlja komisija NPFC, ob upoštevanju interesov flote EU;

               –spodbujati pristop Unije k ohranjanju v vseh oceanih sveta ter okrepiti njeno zavezo dolgoročnemu ohranjanju in trajnostni rabi ribolovnih virov po vsem svetu;

               –upoštevati Konvencijo ter ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela komisija NPFC;

               –upoštevati mednarodno pravo, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sporazum iz leta 1995 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib ter sporazum o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju;

               –upoštevati cilje in načela, za katere si Unija prizadeva s skupno ribiško politiko, kot je določena v Uredbi (EU) št. 1380/2013.

               PRILOGA 2

               Smernice za pogajanja, ki jih bo Komisija izvedla v imenu Evropske unije za sodelovanje Evropske unije kot sodelujoče nepogodbenice v Komisiji za ribištvo severnega Pacifika

               A
                     Pogajalske smernice

               1.
                     Namen pogajanj je omogočiti sodelovanje Evropske unije kot sodelujoče nepogodbenice v Komisiji za ribištvo severnega Pacifika.

               2.
                     V okviru pogajanj s Komisijo za ribištvo severnega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: komisija NPFC) bi Evropska komisija morala:

               –zahtevati dostop flote EU do območja, zajetega v Konvenciji;

               –zahtevati sodelovanje EU kot sodelujoče nepogodbenice v komisiji NPFC;

               –zahtevati ustrezen delež ribolovnih virov, ki jih upravlja komisija NPFC, ob upoštevanju interesov flote EU;

               –spodbujati pristop Unije k ohranjanju v vseh oceanih sveta ter okrepiti njeno zavezo dolgoročnemu ohranjanju in trajnostni uporabi ribolovnih virov po vsem svetu;

               –upoštevati Konvencijo ter ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela komisija NPFC;

               –upoštevati mednarodno pravo, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sporazum iz leta 1995 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib ter sporazum o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju;

               –upoštevati cilje in načela, za katere si Unija prizadeva s skupno ribiško politiko, kot je določena v Uredbi (EU) št. 1380/2013.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji Evropske unije za železnice

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  V skladu s členom 75(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004
                     1
                   je Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) odprta za sodelovanje tretjih držav, predvsem držav, ki so z Unijo sklenile sporazume, na podlagi katerih so zadevne države sprejele pravo Unije ali enakovredne nacionalne ukrepe na področju, ki ga ureja Uredba (EU) 2016/796, tj. zlasti varnost in interoperabilnost železniškega prometa, in to pravo ali ukrepe uporabljajo.

                  Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov z dne 21. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o kopenskem prevozu) določa usklajeno prometno politiko na področju cestnega, železniškega in kombiniranega prevoza.

                  Sodelovanje s Švicarsko konfederacijo se je v zadnjih letih okrepilo in pozitivno razvijalo. Švicarska konfederacija je zaradi svoje zemljepisne lege in vloge kot pomembne tranzitne države pomembna partnerica pri oblikovanju varnega in interoperabilnega železniškega območja.

                  S sklepom št. 1/2013 Skupnega odbora
                     2
                   se je Švicarska konfederacija zavezala k uporabi ustreznega pravnega reda na področju varnosti in interoperabilnosti železniškega prometa. Švicarska konfederacija je take pravne določbe sprejela in jih učinkovito izvaja. Švicarska konfederacija na sestankih Odbora za interoperabilnost in varnost, ustanovljenega na podlagi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev)
                     3
                  , sodeluje kot opazovalka. Švicarski strokovnjaki se kot opazovalci udeležujejo tehničnih sestankov Agencije Evropske unije za železnice.

                  Šteje se, da bi bila nadaljnja krepitev obstoječega konstruktivnega sodelovanja med Unijo in Švicarsko konfederacijo za obe strani koristna, saj bi doprinesla k oblikovanju varnega in interoperabilnega železniškega območja, poleg tega pa bi Švicarska konfederacija še naprej prispevala svoje strokovno znanje na področju interoperabilnosti in varnosti.

                  Zato je primerno, da se Švicarski konfederaciji načeloma dovoli, da sodeluje v Agenciji. Švicarska konfederacija je za tako sodelovanje zaprosila leta 2013.

                  Podrobna pravila za sodelovanje Švicarske konfederacije pri delu Agencije je treba določiti v dogovorih, ki bi jih bilo treba skleniti med Agencijo in Švicarsko konfederacijo. Te dogovore Agencija podpiše po prejemu soglasja Komisije in upravnega odbora, kot je določeno v členu 75(2) Uredbe (EU) 2016/796.

                  Pri sklepanju teh dogovorov Agencija ravna v skladu z ustreznimi določbami sporazuma med zadevno državo in Unijo, kot je omenjeno v členu 75(1) Uredbe (EU) 2016/796. V primeru Švicarske konfederacijo je tak sporazum Sporazum o kopenskem prevozu.

                  Vendar Sporazum o kopenskem prevozu trenutno ne vsebuje določb v zvezi s tem. Zato se predlaga, da se v Naslovu III Sporazuma o kopenskem prevozu, ki vsebuje določbe v zvezi z mednarodnim železniškim prevozom, doda nov člen, ki predvideva morebitno sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  To priporočilo je v celoti usklajeno s skupno prometno politiko na splošno in zlasti s skupno železniško politiko. Omogoča sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/796. Švica leži ob pomembnih železniških koridorjih ter ima dobro razvit in konkurenčen železniški sektor, ki je tesno povezan z evropskim železniškim območjem.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  To priporočilo je skladno z zunanjo politiko Unije. Odnosi med Švicarsko konfederacijo in Unijo temeljijo na nizu sporazumov, sklenjenih leta 1999, med katerimi je tudi Sporazum o kopenskem prevozu. Cilj Sporazuma o kopenskem prevozu je po eni strani liberalizirati vzajemni dostop pogodbenic do svojih trgov cestnega in železniškega prevoza potnikov in blaga, po drugi strani pa postaviti temelj za usklajeno prometno politiko.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga je člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določa okvir za postopke, ki se uporabljajo pri pogajanjih o sporazumih med Unijo in tretjimi državami ter pri sklepanju takih sporazumov.

               •Sorazmernost

                  S tem priporočilom se Svetu predlaga, da Komisijo pooblasti za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o sporazumu o spremembi Sporazuma o kopenskem prevozu z dne 21. junija 1999. Ker je osnovne določbe tega sporazuma mogoče spremeniti samo z novim dvostranskim sporazumom med pogodbenicama, je predlagani ukrep sorazmeren.

               •Izbira instrumenta

                  Člen 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Komisija predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj.

               3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  To priporočilo, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo, naj ne bi imelo neposrednih proračunskih posledic. Prihodnji dogovori med Agencijo in Švicarsko konfederacijo bodo sklenjeni na podlagi člena 75 Uredbe (EU) 2016/796, ki določa podrobna pravila za sodelovanje Švicarske konfederacije pri delu Agencije, zlasti vrsto in obseg takega sodelovanja. Ta dogovor vključuje določbe o finančnih prispevkih in osebju.

               4.DRUGI ELEMENTI

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Člen 1 Komisijo pooblašča, da se s Švicarsko konfederacijo pogaja o spremembi Sporazuma o kopenskem prevozu, da bi ta določil podlago za prihodnje sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji.

                  Člen 2 se na naša na pogajalske smernice v prilogi k temu priporočilu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji Evropske unije za železnice

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov z dne 21. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o kopenskem prevozu) določa usklajeno prometno politiko na področju cestnega, železniškega in kombiniranega prevoza.

               (2)Sodelovanje s Švicarsko konfederacijo se je v zadnjih letih okrepilo in pozitivno razvijalo. Švicarska konfederacija je sprejela pravne določbe, enakovredne ustreznemu pravnemu redu na področju interoperabilnosti in varnosti železniškega prometa, ter jih učinkovito izvaja. Švicarska konfederacija na sestankih Odbora za interoperabilnost in varnost, ustanovljenega na podlagi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev), sodeluje kot opazovalka. Švicarski strokovnjaki se kot opazovalci udeležujejo tehničnih sestankov Agencije Evropske unije za železnice (Agencija). Šteje se, da bi bila nadaljnja krepitev sodelovanja med Unijo in Švicarsko konfederacijo za obe strani koristna, saj bi doprinesla k oblikovanju varnega in interoperabilnega železniškega območja, poleg tega pa bi Švicarska konfederacija še naprej prispevala svoje strokovno znanje na področju interoperabilnosti in varnosti.

               (3)Zato bi bilo treba začeti pogajanja o sklenitvi sporazuma s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma o kopenskem prevozu, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji Evropske unije za železnice.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v prilogi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 138, 26.5.2016, str. 1.

                     (2)
                  UL L 352, 24.12.2013, str. 79.

                     (3)
                  UL L 138, 26.5.2013, str. 44.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            PRILOGA
            Priporočilu za SKLEP SVETAo pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji Evropske unije za železnice

               PRILOGA

               k

               Smernice za pogajanja o sporazumu s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga, da se omogoči sodelovanje Švicarske konfederacije v Agenciji Evropske unije za železnice

               Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga z dne 21. junija 1999 bi bilo treba spremeniti tako, da se Švicarski konfederaciji omogoči sodelovanje v Agenciji Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) brez glasovalne pravice in ob spoštovanju dogovorov, ki se sklenejo z Agencijo v skladu s členom 75(2) Uredbe (EU) 2016/796
                  1
               .

                     (1)
                  UL L 138, 26.5.2016, str. 1.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2018in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2018

                  in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 22. marca 2018. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 14. maja 2018.

               (2)Španija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja, ki je izraženo v priporočilih 1 in 3 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Španijo
                  5
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 7. marca 2018
                  6
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visok zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, ob visoki brezposelnosti še naprej povzroča ranljivosti s čezmejno razsežnostjo. Zunanje uravnoteženje napreduje po zaslugi presežkov na tekočem računu, zabeleženih od leta 2013, ki temeljijo na strukturnem izboljšanju trgovinske uspešnosti. Vendar so neto zunanje obveznosti še vedno visoke. Napreduje tudi zmanjševanje dolga zasebnega sektorja, ki ga podpirajo ugodni pogoji za rast, vendar je potrebno nadaljnje razdolževanje. Bolj zdrav finančni sektor spodbuja gospodarsko aktivnost. Kljub močni rasti nominalnega BDP se javni dolg kot delež BDP zmanjšuje le počasi. Nadaljuje se hitro upadanje stopnje brezposelnosti, ki pa kljub temu ostaja zelo visoka, poleg tega pa visoka stopnja segmentacije trga dela ovira hitrejšo rast produktivnosti dela. Po velikem reformnem zagonu med letoma 2012 in 2015 je napredek pri uresničevanju priporočil v zadnjem času skromnejši. Sedanje gospodarske razmere ponujajo priložnost za izvedbo potrebnih reform za okrepitev odpornosti španskega gospodarstva in povečanje rasti produktivnosti.

               (4)Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v programu za stabilnost za leto 2018 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2018 v skladu s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016 o pozivu Španiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja
                  7
               . Saldo sektorja država naj bi se še naprej izboljševal in v letu 2021 dosegel presežek v višini 0,1 % BDP. Program za stabilnost za leto 2018 vsebuje vse ukrepe, vključene v osnutek zakona o proračunu, ki je bil parlamentu predložen 3. aprila, ter dodatne ukrepe, napovedane do konca aprila. Španija v časovnem obdobju, ki ga zajema program za stabilnost za leto 2018, predvidoma ne bo dosegla srednjeročnega cilja izravnanega proračunskega položaja v strukturnem smislu. V programu za stabilnost za leto 2018 je predvideno, da se bo delež dolga sektorja država v BDP v letu 2018 znižal na 97,0 %, v letu 2019 na 95,2 %, v letu 2021 pa na 89,1 % BDP. Makroekonomske predpostavke, uporabljene v programu, so verjetne. Na splošno načrtovano doseganje ciljnih nominalnih primanjkljajev še naprej temelji na trdnih gospodarskih obetih in predpostavki, da bodo javnofinančni odhodki rasli manj kot nominalni BDP. Tveganja za doseganje fiskalnih ciljev so povezana tako z večjo rastjo prihodkov kot bolj umirjeno rastjo odhodkov, kot je predvideno v napovedi Komisije, ter z možnostjo nastanka nadaljnjih pogojnih obveznosti.

               (5)Svet je 8. avgusta 2016 od Španije zahteval, naj do leta 2018 odpravi čezmerni primanjkljaj, in sicer naj zmanjša primanjkljaj sektorja država na 4,6 % BDP v letu 2016, na 3,1 % BDP v letu 2017 in na 2,2 % BDP v letu 2018. To izboljšanje salda sektorja država se je glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 štelo za skladno s poslabšanjem strukturnega salda za 0,4 % BDP v letu 2016 ter njegovim izboljšanjem za 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Španija je v letu 2017 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP, kar je pod ciljem, določenim v sklepu Sveta z dne 8. avgusta 2016. V skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2018 naj bi se nominalni primanjkljaj v letu 2018 znižal na 2,6 % BDP, kar je 0,4 % BDP nad ciljno vrednostjo nominalnega primanjkljaja, določeno v programu za stabilnost za leto 2018 in v sklepu Sveta. V primerjavi s programom za stabilnost za leto 2018 napoved Komisije predvideva manjšo rast javnofinančnih prihodkov in nekoliko višje odhodke. V skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2018 naj bi se strukturni saldo v letu 2018 poslabšal za 0,3 % BDP, in sicer zaradi ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, vključenih v osnutek zakona o proračunu za leto 2018, ki je bil parlamentu predložen 3. aprila, v letu 2019 pa naj bi se le rahlo izboljšal. Zato se pričakuje, da fiskalni napor v letu 2018 ter skupni fiskalni napor v obdobju 2016–2018 ne bo zagotovljen. Gospodarska rast podpira zmanjšanje primanjkljaja, vendar se ne izkorišča za strukturno okrepitev javnih financ. V skladu s tem Komisija v mnenju o posodobljenem osnutku proračunskega načrta Španije ugotavlja, da je načrt večinoma skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast, saj napoved Komisije iz leta 2018 predvideva, da bo čezmerni primanjkljaj pravočasno ustrezno zmanjšan, vendar je ekspanziven.

               (6)Če bo čezmerni primanjkljaj pravočasno in vzdržno ustrezno zmanjšan, bi za Španijo leta 2019 veljala preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Glede na to, da naj bi bil dolg sektorja država v Španiji nad 60 % BDP, pozitivna proizvodna vrzel pa bo po napovedih znašala 2,3 % BDP, bi se morali nominalni neto primarni javnofinančni odhodki
                  8
                v letu 2019 zmanjšati za vsaj 0,3 % BDP, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 1,0 % BDP, kot izhaja iz matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Hkrati obstajajo znaki, da je neizkoriščena zmogljivost v gospodarstvu podcenjena. Španija bo po pričakovanjih v letu 2019 še vedno beležila eno najvišjih stopenj brezposelnosti v EU, ki naj bi omejila plačne pritiske, zlasti v zasebnem sektorju, inflacija pa naj bi skladno s tem ostala precej pod 2 %. To kaže na preostalo neizkoriščenost delovne sile na trgu dela. Poleg tega, tudi če ocena Komisije o verjetnosti proizvodne vrzeli ne kaže, da ocena proizvodne vrzeli na podlagi skupno dogovorjene metodologije ni verjetna, nakazuje na precej širok razpon verjetnih ocen proizvodne vrzeli za Španijo. Na tej podlagi se zdi letna strukturna prilagoditev v višini 0,65 % BDP, ki ustreza najvišji stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 0,6 %, ustrezna. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije ob predpostavki nespremenjenih politik v Španiji v letu 2019 obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane fiskalne prilagoditve. Poleg tega se pričakuje, da Španija v letu 2019 ne bo izpolnjevala zahtev prehodnega pravila glede dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Španija pripravljena v letu 2018 sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti in da bi bilo treba z letom 2019 sprejeti potrebne ukrepe za izpolnitev določb Pakta za stabilnost in rast. Uporaba morebitnih nepričakovanih prihodkov za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga sektorja država bi bila preudarna.

               (7)Poleg tega je Svet avgusta 2016 od Španije zahteval tudi, naj sprejme ukrepe za izboljšanje svojega fiskalnega okvira z namenom povečanja samodejnosti mehanizmov za preprečevanje in odpravljanje odklonov od fiskalnih ciljev in okrepitve prispevka pravila porabe iz zakona o stabilnosti k fiskalni konsolidaciji. Vendar program za stabilnost za leto 2018 ne vsebuje načrtov za okrepitev pravila o domači porabi, niti ne poroča o ukrepih za povečanje samodejnosti korektivnih in preventivnih mehanizmov v zakonodaji. Svet je tudi pozval Španijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje okvira politike javnega naročanja. Španija je dosegla napredek s sprejetjem novega zakona o naročilih v javnem sektorju novembra 2017. Vendar lahko nova zakonodaja izboljša učinkovitost in preglednost javnih naročil le, če bo hitro in ambiciozno implementirana z vzpostavitvijo nove upravljavske strukture in okrepitvijo mehanizmov za nadzor postopkov javnega naročanja na vseh ravneh države. V prihodnji nacionalni strategiji javnega naročanja bi bilo treba zlasti določiti predhodni in naknadni nadzor, ki ga bodo izvajale nove strukture. Vlada je junija 2017 pooblastila neodvisni fiskalni organ za izvedbo pregleda porabe za izbrane subvencije javnega sektorja. Komisija spremlja izvajanje pregleda, ki naj bi bil zaključen do začetka leta 2019.

               (8)Španija je 27. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in program za stabilnost za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  9
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (10)Zaposlenost v Španiji še naprej trdno raste ob podpori učinkov preteklih reform trga dela in upočasnitve rasti plač. Stopnja brezposelnosti se še naprej zmanjšuje, vendar ostaja precej nad ravnmi, ki jih je Španija beležila pred krizo, in je med najvišjimi v EU. To pomeni znaten neizkoriščen potencial znanj in spretnosti, zlasti pri brezposelnih mladih. Delež brezposelnih, ki so brez dela več kot eno leto, se zmanjšuje, vendar še vedno predstavlja skoraj polovico vseh brezposelnih oseb. Španija je sprejela niz političnih pobud za razširitev individualne podpore za dolgotrajno brezposelne in za pomoč mladim pri vstopu na trg dela ter izboljšanje njihove zaposljivosti, zlasti s povečanjem števila upravičencev do jamstva za mlade. Učinkovitost teh ukrepov je odvisna tudi od zmogljivosti regionalnih zavodov za zaposlovanje in socialnih služb za zagotavljanje posameznikom prilagojene podpore za iskalce zaposlitve, ki se le počasi izboljšuje. Obstajajo tudi možnosti za večje sodelovanje z delodajalci, zlasti s povečanjem deleža prostih delovnih mest, ki jih obravnavajo zavodi za zaposlovanje, ter z izboljšanjem profiliranja in usklajevanja iskalcev zaposlitve s potrebami delodajalcev. Hkrati bi bilo treba nadaljevati prizadevanja za izboljšanje koordinacije med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami, kjer je bil v letu 2017 dosežen določen napredek.

               (11)Delež zaposlenih za določen čas je med najvišjimi v EU, pri čemer je takih pogodb največ pri mladih in nizko usposobljenih delavcih. Pogodbe o zaposlitvi za določen čas se pogosto sklenejo za kratek čas in le redko vodijo do zaposlitve za nedoločen čas. Njihova razširjena uporaba, tudi v sektorjih, za katere so manj značilne sezonske in ciklične dejavnosti, lahko ovira hitrejšo rast produktivnosti in je pogosto povezana z manjšo upravičenostjo do socialnih prejemkov in nadomestil ter višjim tveganjem revščine. Pogodbe za nedoločen čas kot delež neto rasti zaposlovanja so se v zadnjih dveh letih sicer povečale, vendar je potrebno nadaljnje ukrepanje, da bi spodbudili prehod s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas. Sistem spodbud za zaposlovanje ostaja razdrobljen in ni učinkovito usmerjen v spodbujanje zaposlitev za nedoločen čas. Španija je sprejela načrt za zmanjšanje uporabe zaposlitev za določen čas v javnem sektorju, vendar se njegovo izvajanje šele začenja in ga bo treba pospešiti, da bi država dosegla cilj v višini 8 %, določen za leto 2019. Večja zmogljivost in uspešnost inšpektoratov v boju proti zlorabam pogodb o zaposlitvi za določen je povzročila večje število pretvorb pogodb o zaposlitvi za določen čas v pogodbe za nedoločen čas, vendar ni videti, da bi delodajalce to odvračalo od nadaljnje obsežne uporabe pogodb o zaposlitvi za določen čas. Tristranski forum, vzpostavljen v začetku leta 2017 za razprave o kakovosti zaposlovanja, še ni podal konkretnih predlogov. Vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik se je v zadnjem času povečala, vendar bi jo bilo mogoče dodatno izboljšati.

               (12)Gospodarska rast in ustvarjanje delovnih mest prispevata k zmanjševanju deleža ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, ki pa je kljub temu še vedno nad povprečjem EU, enako kot dohodkovna neenakost. Revščina zaposlenih je težava zlasti v gospodinjstvih, katerih člani so zaposleni prek pogodb za določen čas ali s krajšim delovnim časom. Stopnja revščine otrok sicer upada, a ostaja zelo visoka. Učinek socialnih transferjev, razen pokojnin, na zmanjšanje revščine je pod povprečjem v EU in se znižuje. Sheme zajamčenega dohodka zaznamujejo velike regionalne razlike v pogojih za dostop in razdrobljenost številnih nacionalnih shem, ki so namenjene različnim skupinam iskalcev zaposlitve in jih upravljajo različne uprave. Zato precej ljudi v stiski ne dobi podpore. Še vedno ni akcijskega načrta na podlagi nedavne študije, v kateri je bila ocenjena učinkovitost nacionalnih in regionalnih shem zajamčenega dohodka. Uvedba sistema socialne izkaznice naj bi zagotovila večjo preglednost socialnih prejemkov in nadomestil ter olajšala udeležbo v povezanih aktivacijskih ukrepih, čeprav ne bo neposredno prispevala k odpravi pomanjkljivosti obstoječih shem. Šibka je tudi uspešnost družinskih prejemkov, saj je pokritost z njimi neenakomerna. Španski pokojninski sistem ima pomembno vlogo pri ohranjanju kakovosti življenja starejših, ki se zato soočajo z znatno nižjim tveganjem revščine kot mlajše generacije. Sedanja raven pokojnin je glede na plače med najvišjimi v EU. Projekcije iz poročila v pripravi o staranju prebivalstva in poročila o ustreznosti pokojnin
                  11
                za leto 2018 kažejo, da so reforme iz leta 2011 in 2013 prispevale k zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti in relativne ustreznosti pokojnin. Vendar povečanje pokojnin in odložitev dejavnika vzdržnosti, predlaganega med postopkom sprejetja predloga proračuna za leto 2018, postavljata pod vprašaj zavezanost tem reformam. Hkrati ne obravnavata glavnega izziva glede dohodkovne ustreznosti za upokojence v prihodnosti, ki je precej povezan z visoko brezposelnostjo in segmentacijo trga dela.

               (13)Odpravljanje slabosti pri inovacijski zmogljivosti španskih podjetij bi lahko izboljšalo njihovo produktivnost. Inovacijsko uspešnost in rast produktivnosti zavira vztrajno nizka raven naložb v raziskave in razvoj, zaradi česar je zelo malo verjetno, da bo država dosegla nacionalni cilj 2 % pri intenzivnosti raziskav in razvoja iz strategije Evropa 2020. Ta trend se še krepi zaradi nizke in upadajoče stopnje izvrševanja javnofinančnega proračuna za raziskave in razvoj. Čeprav se upravljanje nacionalne politike raziskav in inovacij racionalizira, delno prek nove državne agencije za raziskave, je usklajevanje med državo in regijami pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politike še vedno šibko. Razvoj kulture sistematičnega ocenjevanja učinkovitosti podpornih programov in politik bi omogočil učenje na podlagi politik drugih ter ustvarjanje sinergij med različnimi ravnmi države.

               (14)Omejeno inovacijsko zmogljivost španskih podjetij je mogoče pojasniti tudi z neskladji med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, kar negativno vpliva na dolgoročni potencial za rast produktivnosti. Prenizka ali previsoka usposobljenost na delu sta v Španiji zelo razširjena. Delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, je kljub znatnemu izboljšanju v zadnjem desetletju še precej nad povprečjem EU. Poleg rezultatov izobraževanja se ti deleži med regijami zelo razlikujejo in lahko vplivajo na enake možnosti. Ciljno usmerjeni programi za zmanjševanje teh razlik so imeli doslej le omejene učinke. Nacionalni socialni in politični pakt o izobraževanju, katerega cilj je temeljita prenova izobraževalnega sistema, je še vedno v fazi pogajanj. Medtem bi bilo treba podpirati strokovni razvoj učiteljev z zmanjšanjem pogodb o zaposlitvi za določen čas in povečanjem sredstev za njihovo usposabljanje. Hkrati imajo diplomanti s terciarno izobrazbo težave pri iskanju ustreznih, stabilnih delovnih mest na trgu dela. Z večjim sodelovanjem med izobraževalnimi ustanovami in podjetji bi bilo mogoče izboljšati dostop do trga dela za mlade diplomante, hkrati pa podjetjem zagotoviti znanja in spretnosti, potrebna za povečanje njihove inovacijske zmogljivosti. V tem okviru predlog za novo nacionalno digitalno strategijo priznava potrebo po izboljšanju digitalnih znanj in spretnosti. Izzivi so povezani s pomanjkanjem strokovnjakov za informacijske in komunikacijske tehnologije in s promocijo vloge izobraževalnega sistema pri razvoju digitalnih znanj in spretnosti. Preusposabljanje delavcev na področju digitalnih znanj in spretnosti bi španskim podjetjem omogočilo tudi, da ostanejo konkurenčna v čedalje bolj digitaliziranem gospodarstvu.

               (15)Regulativne razlike v poslovnem okolju prav tako prispevajo k omejevanju rasti produktivnosti. V sedanjih razmerah regulativne razlike in omejitve v poslovnem okolju prispevajo k ohranjanju visokih pribitkov, zmanjševanju geografske mobilnosti podjetij in delavcev ter omejevanju rasti produktivnosti. Zakon o enotnosti trga, ki je namenjen reševanju tega izziva, se samo delno izvaja. Izboljšati bi bilo treba spremljanje izvajanja zakona na lokalni in regionalni ravni ter okrepiti vlogo medsektorskih konferenc. Zakon je uvedel načelo, da bi izpolnjevanje določenih zahtev na enem delu ozemlja podjetjem omogočilo, da poslujejo na celotnem ozemlju. Ustavno sodišče je v več sodbah, objavljenih leta 2017, potrdilo, da je to načelo nično, če ne obstajajo skupni ali enakovredni minimalni standardi za dostop do gospodarske dejavnosti ali njeno opravljanje. V luči navedenih sodb bi lahko vzpostavitev doslednih skupnih ali enakovrednih standardov na celotnem ozemlju pripomoglo k izpolnitvi ciljev zakona. Poleg tega bi bilo treba na vseh stopnjah izvajanja izboljšati sodelovanje med različnimi ravnmi države, da bi se lahko učinkoviteje odpravljali škodljivi učinki razdrobljenosti na podjetja. Treba bi bilo okrepiti in dokončati delo odbora za boljše pravno urejanje, ki je bil vzpostavljen za zagotavljanje skladnosti zakonodaje s pravnim redom EU na področju storitev. V storitvenem svežnju, sprejetem januarja 2017, so bile izpostavljene tudi omejitve, ki vplivajo na nekatere regulirane poklice, kot so gradbeni inženirji in arhitekti, vendar doslej niso bili sprejeti nobeni konkretni ukrepi za njihovo odpravo
                  12
               .

               (16)Splošneje bi lahko izboljšanje kakovosti institucij okrepilo zaupanje v špansko gospodarstvo in povečalo koristi ukrepov, sprejetih za povečanje rasti produktivnosti. Napredek je bil dosežen pri preglednosti financiranja strank, razkritju sredstev in navzkrižju interesov. Poslovnemu okolju je koristil tudi napredek v boju proti korupciji, čeprav so na tem področju še vedno težave. Tudi zaznavanje glede neodvisnosti pravosodnega sistema se je med državljani in podjetji izboljšalo. Prizadevanja za nadaljnje povečanje učinkovitosti pravosodnega sistema so v teku in bi jih bilo treba nadaljevati. Čeprav je bil na tem širokem področju dosežen določen napredek, zaupanje v institucije na vseh ravneh države ostaja izziv.

               (17)Nadaljnja okrepitev prometne, energetske in vodne infrastrukture bi spodbudila teritorialno kohezijo, boljše vključevanje na skupni trg in rast produktivnosti. Čezmejne prometne in energetske povezave ter vodna infrastruktura se soočajo z naložbenimi vrzelmi. Potniško in tovorno železniško infrastrukturo bi bilo mogoče bolje uporabljati. Različne tirne širine v Španiji, na Portugalskem in v Franciji so ključna ovira za boljšo železniško povezljivost, čeprav so bili nedavno dokončani novi odseki s standardno tirno širino, ki je mednarodno razširjena. Pomanjkljivosti so bile ugotovljene tudi pri tovornih železniških povezavah med glavnimi pristanišči na atlantski in sredozemski obali ter industrijskimi območji na celini. Nezadostna povezljivost ovira tudi tesnejše povezovanje na trgih EU za električno energijo in plin. Potrebne so dodatne naložbe v infrastrukturo za izboljšanje upravljanja voda, npr. za čiščenje odpadnih voda, zmanjšanje uhajanja v omrežjih in izboljšanje oskrbe z vodo. To bi Španiji prineslo okoljske, gospodarske in družbene koristi.

               (18)V okviru evropskega semestra za leto 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila program za stabilnost za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost za leto 2018, njegovo mnenje
                  13
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 Španiji spodaj –

               PRIPOROČA, da Španija v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi skladnost s Sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016 o pozivu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z ukrepi za izvrševanje fiskalnega okvira in okvira javnega naročanja na vseh ravneh države. Nato zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 0,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % BDP. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država.

               2.Zagotovi, da imajo zavodi za zaposlovanje in socialne službe ustrezne zmogljivosti za zagotavljanje učinkovite podpore iskalcem zaposlitve, tudi prek boljšega sodelovanja z delodajalci. Spodbuja prehod na zaposlitve za nedoločen čas. Izboljša družinsko podporo in odpravi vrzeli v pokritosti s shemami zajamčenega dohodka s poenostavitvijo sistema nacionalnih shem in zmanjšanjem razlik pri pogojih za dostop do regionalnih shem. Zmanjša zgodnje opuščanje šolanja in regionalne razlike pri rezultatih izobraževanja, zlasti z boljšo podporo učencem in učiteljem.

               3.Poveča javne naložbe v raziskave in inovacije ter sistematično izvaja ocene povezanih podpornih politik na tem področju, da se zagotovi njihova učinkovitost. Okrepi sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami in podjetji z namenom, da se zmanjšajo obstoječa neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Nadaljuje izvajanje zakona o enotnosti trga z zagotavljanjem, da so predpisi, ki urejajo dostop do gospodarskih dejavnosti in njihovo izvajanje, zlasti za storitve, na vseh ravneh države skladni z načeli tega zakona, ter z izboljšanjem sodelovanja med upravami.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        UL L 148, 10.6.2017, str. 38–41.

                     (8)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (9)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Evropska komisija (2018), „The 2018 Pension Adequacy Report: current and future income adequacy in old age in the EU“ (Poročilo o ustreznosti pokojnin: sedanja in prihodnja ustreznost dohodkov pri starejših v EU), Zvezek I in Zvezek II Skupnega poročila, ki sta ga pripravila Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (GD EMPL), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.