               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 501 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil 21. marca 2019. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 9. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

               (2)Belgija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Belgijo
                  2
                za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Belgija je 26. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019 in program stabilnosti za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Za Belgijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2019 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 0,7 % BDP v letu 2018 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  5
                se ne načrtuje, da bo srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, dosežen v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2019. Potem ko je dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2014 dosegel najvišjo vrednost pri 107 % BDP in se nato v letu 2018 zmanjšal na približno 102 % BDP, naj bi se v skladu s programom stabilnosti za leto 2019 do leta 2022 zmanjšal na 94 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2020 naprej, niso bili opredeljeni, kar v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2019 in ob nespremenjenih politikah prispeva k predvidenemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2020.

               (7)Komisija je 5. junija 2019 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2018 ni izpolnjevala pravila glede dolga. V poročilu je po oceni vseh pomembnih dejavnikov ugotovljeno, da na podlagi sedanje analize ni mogoče z gotovostjo trditi, da je merilo glede dolga, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, izpolnjeno ali ne.

               (8)Belgija v programu stabilnosti za leto 2019 potrjuje zahtevo iz osnutka proračunskega načrta za leto 2019, da bo izkoristila prožnost v okviru preventivnega dela v skladu s „skupno dogovorjenim stališčem o prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast“, ki ga je februarja 2016 potrdil Svet ECOFIN. Belgija je zaprosila za začasni odklon v višini 0,5 % BDP od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja zaradi izvajanja večjih strukturnih reform s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Strukturne reforme se nanašajo na pokojninsko reformo, „preusmeritev davčne obremenitve“, reformo obdavčitve dohodkov pravnih oseb, reformo trga dela in reformo javne uprave. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2019 potrjuje, da Belgija spoštuje minimalno referenčno vrednost iz leta 2019, ki zagotavlja varnostno rezervo v smeri praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Z izjemo reforme javne uprave so bili v celoti sprejeti vsi ukrepi. Glede na njihovo naravo in zlasti preusmeritev davčne obremenitve ter reformo davka od dohodkov pravnih oseb še vedno obstajajo negotovosti glede njihovega kratkoročnega učinka, zlasti zaradi njihove neproračunske nevtralne narave, zaradi česar se je proračunski položaj poslabšal. Kljub temu so povečali potencial gospodarstva za rast, znižali stopnjo brezposelnosti in zmanjšali tveganja makroekonomskih neravnotežij, kar je srednje- do dolgoročno pozitivno vplivalo na vzdržnost dolga. Na podlagi tega je trenutno mogoče oceniti, da je Belgija v letu 2019 upravičena do začasnega odklona v višini 0,5 % BDP, če bo ustrezno izvedla dogovorjene reforme, ki se bodo spremljale v okviru evropskega semestra.

               (9)Svet je 13. julija 2018 Belgiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ( ) v letu 2019 ne bo presegla 1,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Ker je Belgija upravičena do zahtevanega začasnega odklona v višini 0,5 % BDP v skladu s klavzulo o strukturnih reformah, se lahko zahtevana strukturna prilagoditev za leto 2019 zniža na 0,1 % BDP, kar ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih odhodkov, ki v letu 2019 ne presega 2,8 %. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 obstaja v letih 2018 in 2019 skupaj tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

               (10)V letu 2020, ko naj bi bil delež javnega dolga Belgije nad 60 % BDP, proizvodna vrzel pa naj bi znašala 0,1 %, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 1,6 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,6 % BDP, kot izhaja iz skupno dogovorjene prilagoditvene matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 ob predpostavki nespremenjenih politik v letu 2020 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve. Po napovedi Belgija v letih 2019 in 2020 na prvi pogled ne bo izpolnjevala pravila glede dolga. Svet na splošno meni, da bi bilo treba z letom 2019 sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Uporaba morebitnih nepričakovanih prihodkov za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga sektorja država bi bila pomembna. Srednje- in dolgoročna vzdržnost javnih financ Belgije je še vedno ogrožena zaradi kombinacije visokega deleža javnega dolga v BDP in predvidenega povečanja stroškov zaradi staranja prebivalstva, zlasti tistih, ki so povezani s pokojninami in dolgotrajno oskrbo. Leta 2015 je bil uzakonjen sveženj pokojninskih reform, na podlagi katerega se bo zakonsko določena upokojitvena starost od leta 2025 povišala s 65 na 66 let, od leta 2030 pa na 67 let. Poleg tega so zahteve glede starosti in prednosti v zvezi z zgodnjo upokojitvijo prav tako strožje. Kljub temu naj bi se javnofinančni odhodki za pokojnine do leta 2070 še vedno povečali za 2,9 odstotne točke BDP, večinoma v naslednjih dveh desetletjih. Poleg tega so pogoji za predčasno upokojitev za več velikih skupin javnih uslužbencev še vedno ugodnejši od običajnih pogojev. Javna poraba za dolgotrajno oskrbo naj bi se do leta 2070 povečala za 1,7 odstotne točke BDP, kar je nadpovprečno povečanje z ene od že tako najvišjih ravni v EU. Organizacijska razdrobljenost dolgotrajne oskrbe, pri čemer so pristojnosti trenutno razdeljene med različne upravne ravni, predstavlja izziv za nekatere razsežnosti smotrnosti porabe, zato neto učinek nedavnega prenosa pristojnosti še ni jasen. Krepitev upravljanja bi pripomogla k doseganju predvidenega povečanja smotrnosti. Za povečanje stroškovne učinkovitosti sistema dolgotrajne oskrbe bi bilo morda mogoče optimizirati kombinacijo oskrbe.

               (11)Izboljšati bi bilo mogoče sestavo in smotrnost javne porabe, kar bi omogočilo več javnih naložb. Kljub nedavnemu zmanjšanju ostajajo skupni odhodki kot delež BDP v Belgiji med najvišjimi v euroobmočju. Visoka raven javnofinančnih odhodkov kaže, da obstajajo možnosti za fiskalno prilagoditev bolj na podlagi porabe. Glede na visoko raven javnofinančnih odhodkov se z rezultati nekaterih politik in kakovostjo nekaterih javnih storitev porajajo vprašanja o stroškovni učinkovitosti. Pregledi porabe in ocene politike lahko Belgiji pomagajo pri določanju prednostnih nalog in izboljšanju smotrnosti javnofinančnih odhodkov. Poleg tega bi bilo preglede porabe mogoče uporabiti za oceno učinkovitosti posredne javne podpore za poslovne raziskave in razvoj, ki je ena najvišjih v Evropski uniji kot odstotek BDP in se je lani še naprej povečevala. Zvezni in regionalni organi so pred kratkim izrazili zanimanje za vključitev pregleda porabe v svoj proračunski mehanizem.

               (12)Usklajevanje proračuna med subjekti trenutno ni dovolj prožno, da bi omogočalo javne naložbe v obsežne projekte. V zvezni državi članici, kot je Belgija, kjer je bil velik del pristojnosti za odhodke prenesen na podnacionalne vlade, je učinkovito usklajevanje proračuna bistvenega pomena. Kljub sporazumu o sodelovanju, ki je bil podpisan leta 2013, še vedno ni uradnega dogovora o letnih ciljih na vseh ravneh države, kar otežuje usklajevanje proračuna. V nasprotju s prakso prejšnjih programov stabilnosti, ko se je odbor za usklajevanje „seznanil“ s fiskalno usmeritvijo, so vse ravni države odobrile splošno fiskalno usmeritev, predstavljeno v programu stabilnosti za leto 2018, in podprle doseganje fiskalnih ciljev do leta 2020 za vse ravni države. Čeprav je ta odobritev prispevala k verodostojnosti splošne usmeritve, ni bilo formalnega dogovora o letnih fiskalnih ciljih na vseh ravneh države. Pomanjkanje soglasja glede ciljev na vseh ravneh države lahko ogrozi izvedljivost splošne usmeritve v doseganje srednjeročnega cilja. Poleg tega to preprečuje, da bi oddelek visokega sveta za finance na področju zadolževanja javnega sektorja učinkovito spremljal izpolnjevanje teh ciljev. Program stabilnosti za leto 2019 je vseboval le okvirne splošne in vmesne proračunske cilje, saj so 26. maja 2019 potekale volitve na zvezni ravni ter na ravni regij in skupnosti.

               (13)Nedavna gospodarska rast je prispevala k ustvarjanju delovnih mest, stopnja zaposlenosti pa je najvišja v zadnjih desetih letih. Kljub temu ostajajo prehodi iz neaktivnosti ali brezposelnosti v zaposlitev nizki in Belgija ni na dobri poti, da bi dosegla cilj iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja v višini 73,2 %. Poleg tega na trgu dela še vedno obstajajo velike regionalne razlike. Brezposelnost mladih v Bruslju je precej nad povprečjem Unije. Udeležba na trgu dela je nizka pri nizko usposobljenih, osebah z migrantskim ozadjem, starejših delavcih in invalidih, kar kaže, da strukturni dejavniki in dejavniki, specifični za te skupine, ovirajo njihovo vključevanje na trg dela, medtem ko obstoječi aktivacijski ukrepi niso enako učinkoviti za vse skupine prebivalstva. Stopnja zaposlenosti starejših delavcev (55–64 let) ostaja pod povprečjem EU, vrzel v primerjavi s povprečjem Unije pa se za osebe, starejše od 60 let, še naprej povečuje. Za osebe z migrantskim ozadjem, zlasti ženske, so še vedno značilne višja brezposelnost, nižja stopnja delovne aktivnosti, višja stopnja revščine zaposlenih in previsoka usposobljenost. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za podporo vključevanju novih prišlekov in za boj proti diskriminaciji, še vedno ni usklajenega pristopa za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo osebe z migrantskim ozadjem. Za obravnavo nizke udeležbe na trgu dela so bili sprejeti ukrepi v okviru reforme „dogovor o delovnih mestih“, vendar je treba njihov učinek še oceniti.

               (14)Še vedno obstajajo pomembni finančni dejavniki, ki odvračajo od zaposlitve. Čeprav se je s preusmeritvijo davčne obremenitve zmanjšal davčni primež stroškov dela, je ta v povprečju še vedno visok pri vseh zaposlenih, razen pri zaposlenih z zelo nizkimi dohodki (50 % povprečne plače). Belgija ostaja edina država članica, v kateri nadomestila za brezposelnost niso časovno omejena, čeprav se postopoma zmanjšujejo. Za upravičence do shem zdravstvenega in invalidskega zavarovanja in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu še vedno obstajajo finančni dejavniki, ki odvračajo od zaposlitve za polni delovni čas. Zlasti starši samohranilci (in v manjši meri pari z otroki) se soočajo z omejenimi finančnimi spodbudami za zaposlitev (za polni delovni čas) zaradi kombinacije stroškov in ukinitve nadomestil. Poleg tega lahko pride do težav pri usklajevanju zaradi razdelitve pristojnosti za socialno zaščito med zvezno, regionalno in lokalno ravnjo. Sistem socialne varnosti ne zajema vseh zaposlenih in nekateri od njih nimajo socialne zaščite.

               (15)Upadanje učnega uspeha in obstoj znatnih razlik v izobraževalnem sistemu sta še vedno zaskrbljujoča. Odstotek mladih, ki ne obvladajo osnovnih znanj in spretnosti, se lahko izboljša zlasti v francoski skupnosti, kjer je delež nad povprečjem OECD. Vrzel v učnih rezultatih zaradi socialno-ekonomskega in migracijskega ozadja je velika. Učitelji potrebujejo več podpore pri soočanju z raznolikostjo in še vedno obstaja potreba po prilagoditvi njihovega stalnega poklicnega razvoja. Pospešiti je treba reforme za izboljšanje učnih rezultatov in odpravljanje razlik, da bi se spodbudili znanjsko intenzivna, trajnostna in vključujoča rast ter socialna vključenost. Izvajanje „pakta za odličnost“, ki je vodilna šolska reforma francoske skupnosti za izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti, učinkovitosti, upravljanja in odpravljanja neenakosti, napreduje. Sprejeti so bili odloki o organizaciji dela učiteljev, skupnem osnovnem učnem načrtu, statusu ravnateljev in krepitvi znanja francoščine za nove učence, ki se bodo uporabljali od septembra 2020. Flamska skupnost izvaja nekatere reforme na področju srednješolskega izobraževanja od šolskega leta 2019/2020, vendar je zgodnje spremljanje učencev še vedno zaskrbljujoče. Učinek teh reform in ukrepov bo v odvisen tudi od njihovega učinkovitega izvajanja in spremljanja. Zvezni parlament je prav tako znižal starost vključitve v obvezno izobraževanje s šestih na pet let. Glede na že tako visoke ravni porabe za izobraževanje bo treba reforme izvajati z večjim poudarkom na povečanju učinkovitosti in uspešnosti sistema ter njegovi zmogljivosti za doseganje znanj in spretnosti, usmerjenih v prihodnost in ustreznih za trg dela.

               (16)Neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in nizka poklicna mobilnost ovirajo ustvarjanje delovnih mest in rast produktivnosti. Kljub številnim regionalnim in zveznim ukrepom, ki so bili sprejeti za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti ter povečanje aktivacije, tudi v okviru dogovora o delovnih mestih, je v več sektorjih, zlasti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, gradbeništva in zdravstva, mogoče opaziti pomanjkanje delovne sile. Pomanjkanje znanj in spretnosti ter delovne sile zavira rast gradbenega sektorja. V nekaterih sektorjih so velike potrebe po preusposabljanju in izpopolnjevanju delovne sile. Udeležba odraslih v izobraževanju in usposabljanju ter poklicna mobilnost sta prav tako nizki. Slabo jezikovno znanje je pomembno vprašanje, zlasti v Bruslju, kjer se v skladu z nacionalnim reformnim programom v približno 50 % ponudb za zaposlitev zahteva znanje francoščine in nizozemščine. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe je visoka, vendar je na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike premalo diplomantov. Belgija je bila leta 2016 po številu diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na 26. mestu v EU, stopnja novih udeležencev na povezanih področjih terciarnega izobraževanja pa je prav tako nizka, zlasti za ženske. Splošno izvajanje „akcijskega načrta za obdobje 2012–2020 na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike“ v Flandriji kaže napredek, vendar število maturantov s tehnično in poklicno izobrazbo na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike od leta 2010 stagnira. Francoska skupnost nima strategije za politiko na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, poleg tega pa mora še začeti izvajati nedavno sprejeto „strategijo za digitalno izobraževanje“ za šole. Razvoj zagonskih podjetij je oviran zaradi pomanjkanja strokovnjakov s podjetniškim znanjem v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je dobra, vendar se ne izboljšuje. Nacionalni reformni program poudarja sporazum med Flandrijo in Valonijo za izboljšanje medregionalne mobilnosti delovne sile.

               (17)Raziskave in razvoj so osredotočeni na nekaj sektorjev, inovacije pa drugod v gospodarstvu niso dovolj razširjene, kar vpliva na rast produktivnosti. Javne raziskave so v regijah in skupnostih, razen v Flandriji, očitno pod povprečjem Unije. Kar zadeva raziskave, razvoj in inovacije, obstajajo tudi regionalne in podregionalne razlike. V okviru nacionalnega pakta za strateške naložbe je bilo opredeljeno, da je krepitev digitalizacije obetavna možnost za povečanje produktivnosti in inovacijske zmogljivosti v Belgiji. To zahteva naložbe v digitalno infrastrukturo, vključno z učinkovitimi ukrepi za uspešno uvedbo omrežja 5G, človeški kapital in podjetniški duh ter pospešeno uporabo digitalne tehnologije, zlasti s strani tistih podjetij, ki še zaostajajo.

               (18)Kakovost cestne infrastrukture se po letih nizkih javnih naložb poslabšuje. Hkrati se vzdrževanje velikega in gostega omrežja za regije in lokalne organe ne zdi stroškovno učinkovito. Ceste v Belgiji so med najbolj preobremenjenimi v Uniji. Železniška infrastruktura je gosta in dobre kakovosti, vendar njeno dokončanje in obnova še vedno predstavljata izziv, predvsem v okolici Bruslja ter pri dostopu do pristanišč Anvers in Zeebruges pa so pogosti zastoji. Na področju primestne železniške infrastrukture in signalizacije se načrtujejo pomembne naložbe, ki pa jih zavirajo pravila o dodelitvi proračunskih sredstev v različnih regijah. Poleg tega izkrivljajoče spodbude in ovire za konkurenco ter naložbe v domače storitve železniškega potniškega prometa in storitve za medkrajevni avtobusni prevoz omejujejo ponudbo alternativnih skupinskih in nizkoogljičnih prevoznih storitev ter povpraševanje po njih. Vse večje število zastojev je delno posledica nenehnega povečevanja števila osebnih avtomobilov, kar spodbujajo ceste, na katerih se ne plačuje cestnina, odbitek na službene avtomobile in nizka okoljska obdavčitev. Visoki transakcijski davki na nepremičnine in shema službenih avtomobilov škodljivo vplivajo na mobilnost. Kakovost železniških storitev se je znižala, ponudbo mestnega in mestno-podeželskega javnega prevoza pa je mogoče izboljšati, zlasti v Valoniji, kjer je dostop do zaposlitve velika ovira za iskalce zaposlitve. V skladu z nacionalnim reformnim programom se v vseh regijah izvajajo pomembne naložbe in reforme, na zvezni ravni in v sodelovanju z regijami pa napreduje dokončanje omrežja primestnih železnic v okolici Bruslja. Belgija je sprejela zakon o odprtju notranjih storitev železniškega prometa, vendar je delež potniškega prevoza, ki se opravlja v okviru obveznosti javne službe z neposredno dodeljeno pogodbo, v Belgiji še vedno zelo visok. Zasebni avtobusni prevozniki ne smejo opravljati storitev medkrajevnega avtobusnega prevoza. Predpisi o taksi službah se med lokalnimi organi razlikujejo. Čeprav so regije razvile lastne načrte za mobilnost, zapleteno usklajevanje preprečuje skladno vizijo mobilnosti znotraj Belgije in po možnosti z mejnimi mesti in regijami. Regulativni organ za področje železnic ima možnosti za razvoj obsega dejavnosti, ki jih ureja.

               (19)Potrebne so znatne naložbe v podporo energetskemu prehodu. Prenova starega stavbnega fonda, ki je bil zgrajen pred uvedbo energetskih norm, bo prispevala k doseganju ciljev glede zmanjšanja emisij do leta 2020 in 2030. Uvedba alternativnih goriv je razmeroma počasna. Potrebne so večje naložbe v proizvodnjo električne energije, zmogljivosti za medsebojno povezovanje, shranjevanje v pametnih omrežjih in energijsko učinkovitost.

               (20)Kljub vladnim prizadevanjem je regulativno in upravno breme za podjetja še vedno močno in negativno vpliva na podjetništvo. Obdavčenje zagonskih in malih podjetij se je znižalo, vendar je za finančne naložbe še vedno zapleteno. Belgija je prenovila svojo zakonodajo o gospodarskih družbah, s čimer je zmanjšala število pravnih oblik družb, olajšala zakonito elektronsko komunikacijo, zmanjšala minimalne kapitalske zahteve in v skladu z nacionalnim reformnim programom spremenila zakon o insolventnosti, da bi vključila zlasti svobodne poklice. Kljub tem prizadevanjem pa prihaja do velikih zamud pri gradbenih dovoljenjih, visokih stroškov registracije nepremičnin in dolgotrajnih sodnih postopkov. Upravno pravosodje se sooča z izzivi zaradi pomanjkanja sredstev in dolgotrajnih postopkov, kar povzroča velike zamude, zlasti pri izdajanju gradbenih dovoljenj, pa tudi pri postopkih javnih naročil. Poleg tega je usklajevanje politike na področju podnebja, energetike, digitalizacije in prometa zapleteno in ni vedno učinkovito. Sodelovanje med carinskimi organi in organi za nadzor trga ni optimalno, saj povečuje tveganje, da blago, ki ne izpolnjuje zahtev, vstopi v EU prek belgijskih meja. Ocena učinka bi lahko bila bolje vključena v proces oblikovanja politik. Kakovost digitalnih javnih storitev za podjetja je nizka. Pomanjkanje digitalizacije pravosodnega sistema ostaja resen izziv, zlasti za zbiranje podatkov. Dokončanje digitalizacije pravosodja je pomemben pogoj za nadaljnje izboljšanje kakovosti pravosodnega sistema, kot so posodobitev poslovnih procesov ter boljše upravljanje človeških in finančnih virov na sodiščih.

               (21)Ovire za konkurenco in naložbe na področju več poslovnih storitev ovirajo rast in produktivnost. Stopnje vstopa novih ponudnikov storitev so precej pod povprečjem EU, medtem ko stopnje dobička presegajo povprečje EU. Kazalnik restriktivnosti Komisije kaže, da je belgijski regulativni okvir za računovodje, davčne svetovalce, arhitekte in nepremičninske posrednike precej bolj omejujoč od povprečja EU. Nedavno sprejeti zakon je uvedel strožje zahteve za patentne zastopnike. Zvezni urad za načrtovanje ocenjuje, da bi ambiciozno zmanjšanje regulativnega bremena v pravnih, računovodskih in arhitekturnih storitvah povečalo delovno storilnost. Regulirane pristojbine notarjev za nepremičninske transakcije so precejšnje, kar povečuje davke na registracijo. Regije so različno reformirale obrti in gospodarske dejavnosti. Maloprodajni sektor se še vedno sooča z operativnimi omejitvami, ki ovirajo njegovo produktivnost in odvračajo od naložb. V sektorju supermarketov raven konkurence ni optimalna, predvsem zaradi visoke koncentracije ter nizke dinamike vstopa in izstopa. Glede na kazalnik omejitve maloprodaje je Belgija šesta najbolj omejevalna država članica, kar zadeva operativno okolje za trgovce na drobno. Nacionalni reformni program izpostavlja nedavne reforme v Bruslju za lažje ustanavljanje maloprodajnih podjetij. Za trg telekomunikacij je značilna visoka stopnja koncentracije (ki so jo dodatno zaostrili nedavni prevzemi) in šibka konkurenca. To je razvidno tudi iz razmeroma visokih cen fiksnih storitev v primerjavi z drugimi državami. V fiksnih omrežjih je za maloprodajni trg značilen geografsko določen duopol prvotnih operaterjev in operaterjev kabelskih omrežij. To lahko ustvari ovire za opravljanje paketnih storitev fiksne in mobilne telefonije s strani drugih operaterjev. V nacionalnem reformnem programu je poudarjeno, da je bila sprejeta reforma gospodarskega prava, ki naj bi izboljšala skladnost konkurenčnega prava in delovanje belgijskega organa, pristojnega za konkurenco, s povečanjem učinkovitosti postopkov in zmanjšanjem tveganja nadaljnjih sporov pred sodiščem. Belgijski organ, pristojen za konkurenco, ima omejene vire v primerjavi z organi, pristojnimi za konkurenco v drugih državah članicah.

               (22)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  6
               . To bi Belgiji omogočilo, da ob upoštevanju regionalnih razlik ta sredstva kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje.

               (23)V okviru evropskega semestra 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (24)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2019, njegovo mnenje
                  7
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Belgija v letih 2019 in 2020 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Nadaljuje reforme za zagotovitev fiskalne vzdržnosti sistema dolgotrajne oskrbe in pokojninskega sistema, vključno z omejitvijo možnosti predčasnega odhoda s trga dela. Izboljša sestavo in učinkovitost javne porabe, zlasti s pregledi porabe, ter usklajevanje fiskalnih politik na vseh ravneh države, da se ustvarijo možnosti za javne naložbe.

               2.Odpravi dejavnike, ki odvračajo od zaposlitve, in poveča učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja, zlasti za nizko usposobljene osebe, starejše delavce in osebe z migrantskim ozadjem. Izboljša učinkovitost in vključenost sistemov izobraževanja in usposabljanja ter odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih.

               3.Ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na trajnostni promet, vključno z nadgradnjo železniške infrastrukture, nizkoogljični in energetski prehod ter raziskave in inovacije, zlasti na področju digitalizacije, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Obravnava vse večje izzive v zvezi z mobilnostjo, in sicer z okrepitvijo spodbud in odpravo ovir za povečanje ponudbe skupinskega in nizkoemisijskega prevoza ter povpraševanja po njem.

               4.Zmanjša regulativno in upravno breme, da bi spodbudila podjetništvo ter odstranila ovire za konkurenco na področju storitev, zlasti telekomunikacijskih, maloprodajnih in poklicnih storitev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1000 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (6)

                        SWD(2019) 1000 final.

                     (7)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 507 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil 21. marca 2019. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 9. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

               (2)Irska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 in 3 spodaj. Usmeritev ekonomske politike v zvezi z naložbami v določena področja in uvedba davčnih ukrepov bosta zlasti prispevali k obravnavi drugega priporočila za euroobmočje v zvezi z podporo naložbam, izboljšanjem javnih financ in bojem proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.

               (3)Poročilo o državi za Irsko
                  3
                za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Irske pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 27. februarja 2019
                  4
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zaradi visokega javnega in zasebnega dolga ter neto zunanjih obveznosti je Irska ranljiva za negativne šoke, vendar pa se spremenljivke toka še naprej izboljšujejo. Raven zasebnega dolga ostaja visoka, vendar gospodarska rast še naprej podpira njegovo zmanjševanje. Dejavnosti multinacionalnih družb še naprej vplivajo na dolg podjetij. Za zadolženost gospodinjstev se zdi, da je na splošno v skladu z gospodarskimi temelji, čeprav je visoka v primerjavi z razpoložljivim dohodkom. Javni dolg naj bi se po projekcijah še najprej zmanjševal, primanjkljaj pa se približuje uravnoteženemu položaju. Cene stanovanj že več let hitro rastejo, vendar se je njihova rast v zadnjem času upočasnila. Rast stanovanjskih cen je večinoma posledica omejene ponudbe in ni jasnih dokazov o precenitvi. Obseg nedonosnih posojil, ki je sicer še vedno velik, se je dodatno zmanjšal, čeprav se dolgotrajna zaostala plačila zmanjšujejo počasneje.

               (4)Irska je 17. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019, 29. aprila 2019 pa program stabilnosti za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila navedeno določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Za Irsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2019 pričakuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na 0,2 % BDP v letu 2019 in se zatem postopno izboljševal do 1,3 % BDP v letu 2023. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  7
                načrtuje do leta 2020 doseči srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. V skladu s programom stabilnosti naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2019 zmanjšal na 61,1 %, nato pa še naprej upadal in leta 2023 dosegel 51,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Hkrati ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2020 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni.

               (7)Svet je 13. julija 2018 Irski priporočil, naj leta 2019 doseže srednjeročni proračunski cilj. To je skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  8
                v višini 7,0 % v letu 2019, kar ustreza dovoljenemu poslabšanju strukturnega salda za 0,3 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019 se pričakuje, da bo Irska v letu 2019 izpolnila priporočeno fiskalno prilagoditev.

               (8)Irska bi morala v letu 2020 doseči svoj srednjeročni proračunski cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 je to skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,7 %
                  9
               , kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP. Irska naj bi po napovedih dosegla srednjeročni proračunski cilj. Dolg sektorja država naj bi se po napovedi še naprej zanesljivo zmanjševal in presegel zahteve pravila glede dolga. Svet na splošno meni, da bo Irska v letih 2019 in 2020 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Glede na razlike med merjenji BDP in domače proizvodnje na Irskem ter povezanim vplivom na delež javnega dolga v BDP, trenutne ciklične pogoje na Irskem in povečana zunanja tveganja bi bila uporaba morebitnih nepričakovanih prihodkov za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga sektorja država pomemben ukrep.

               (9)Javne finance so se še izboljšale zaradi trdne rasti proizvodnje, vendar tveganja glede nestanovitnosti prihodkov ostajajo, poleg tega so še možnosti za doseganje večje odpornosti prihodkov na gospodarska nihanja in negativne pretrese. Omejitev obsega in števila davčnih odhodkov ter razširitev davčne osnove bi prispevali k večji stabilnosti prihodkov ob gospodarskih nihanjih. Medtem ko je Irska povišala nižjo stopnjo davka na dodano vrednost za turistične dejavnosti, so bili nekateri davčni ukrepi v zadnjem času osredotočeni na znižanja in olajšave. Poleg tega ima Irska še možnosti za izboljšanje načinov, na katere lahko njen davčni sistem podpira okoljske cilje. Tovrstna prizadevanja bi lahko vključevala zmanjšanje subvencij za fosilna goriva in zagotavljanje močnejših cenovnih signalov vlagateljem tako, da se država zaveže k postopnemu zviševanju davka na ogljikov dioksid v prihodnjem desetletju.

               (10)Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je bistven za zagotovitev učinkovitejših in pravičnejših davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu za euroobmočje iz leta 2019. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki bi dopolnjevale zakonodajo EU. Irska je sprejela ukrepe proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, vendar visoka raven plačil licenčnin in dividend kot odstotek BDP kaže, da irska davčna pravila uporabljajo podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje. Omejena uporaba davčnih odtegljajev od licenčnin in dividend, ki jih v tujino izplačujejo družbe s sedežem na Irskem (tj. plačila rezidentov EU rezidentom tretjih držav), lahko privede do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, če tudi v prejemni jurisdikciji niso obdavčena.

               (11)Dolgoročna tveganja za vzdržnost javnih financ zaradi stroškov staranja prebivalstva so še vedno prisotna. Poraba za zdravstvo naj bi se povečala s 4,1 % BDP leta 2016 na 5,1 % leta 2070 ter dosegla najvišjo stopnjo leta 2063, in sicer 5,2 %. Čeprav nekateri vidiki zdravstvenega sistema na Irskem delujejo dobro ali so se izboljšali, je sistem neučinkovit, le s težavo zapolnjuje potrebe ter ne zagotavlja usklajene in celostne oskrbe. Za ublažitev naraščajočih pritiskov zaradi vse večjih potreb po zdravstvenih storitvah je irska vlada z namenom, da bi v prihodnjih 10 letih izvedla celovito reformo in posodobitev irskih storitev zdravstvenega in socialnega varstva, odobrila strategijo za izvajanje programa Sláintecare in ustanovila Urad za izvajanje programa Sláintecare. Načrtovana reforma je verodostojna vizija za zagotovitev univerzalne dostopnosti in vzdržnosti zdravstvenega sistema, zadoščanje potrebam starajočega se prebivalstva in preusmeritev oskrbe na skupnost, z večjim poudarkom na preprečevanju. To bo verjetno pozitivno vplivalo na zmanjšanje odvisnosti od akutne oskrbe, zaradi česar bo zdravstveno varstvo stroškovno učinkovitejše. Vendar je izvajanje ogroženo zaradi težav zdravstvenega sistema pri obravnavi trga podvojenih zdravstvenih zavarovanj in učinkovitem upravljanju lastnega proračuna, uspešnosti in delovne sile v kratkoročnem obdobju. Kratkoročne stroške bo prav tako treba omejiti, da se uresniči dolgoročna vizija programa Sláintecare.

               (12)Kljub preteklim prizadevanjem vlade, da bi omejila porabo za javne pokojnine, se pričakuje, da se bo skupni primanjkljaj pokojninskega sistema dolgoročno precej povečal, in sicer zaradi povišanja odhodkov za pokojnine s 5 % BDP v letu 2016 na 6,6 % v letu 2070, najvišja stopnja 7,5 % pa bo dosežena v letu 2053. Popolno in pravočasno izvajanje predstavljenega načrta pokojninske reforme je ključnega pomena za izboljšanje fiskalne vzdržnosti irskega pokojninskega sistema.

               (13)Večje naložbe v znanja in spretnosti, izobraževanje in usposabljanje ter socialno vključevanje so bistvene za izboljšanje produktivnosti in dolgoročne vključujoče rasti na Irskem. Zaradi utesnjevanja trga dela ter pojava pomanjkanja znanj in spretnosti ter njihove neusklajenosti s povpraševanjem v nekaterih sektorjih so potrebna prizadevanja za vključitev neaktivnih skupin potencialnih delavcev ter vlaganja v premalo izkoriščen človeški kapital. Obstajajo možnosti za spodbujanje izpopolnjevanja in boljše usklajevanje izobraževalnih programov in poklicnega usposabljanja s potrebami trga dela. Nizek odstotek delovne sile z osnovnimi digitalnimi spretnostmi in znanji kaže, da je treba še naprej vlagati v usposabljanje in izpopolnjevanje odraslih na delovnem mestu. Vlaganje v razpoložljivost kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva ter uvedba nacionalnega sistema otroškega varstva bosta pripomogla k povečanju razmeroma nizke stopnje zaposlenosti žensk. Stopnja udeležbe invalidov na trgu dela je med najnižjimi v Evropi. Število oseb, ki živijo v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela, ostaja med najvišjimi v EU, kar kaže na potrebo po bolj celostnih in ciljno usmerjenih strategijah aktiviranja za pomoč tej skupini.

               (14)Leta nizkih naložb, ki so sledila gospodarski recesiji, so terjala svoj davek pri razpoložljivosti cenovno dostopnih in socialnih stanovanj ter ustrezne infrastrukture na področjih čistega prometa ter energije, vode in ultrahitrih širokopasovnih povezav, kar posledično ovira poslovne naložbe. Poleg tega so se v zadnjih petih letih močno povečale emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa. Izboljšana infrastruktura bi lahko bila skupaj s prostorskim načrtovanjem ključna za izboljšanje ponudbe stanovanj, povečanje zasebnih naložb, spodbujanje rasti produktivnosti in zagotavljanje uravnoteženega regionalnega gospodarskega razvoja. Da bi domača podjetja učinkovito uporabljala digitalno tehnologijo ter za uspešen domači sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij ostajajo ključnega pomena povezljivost, prilagojena razvoju v prihodnosti, ter zadostne digitalne spretnosti in znanja. Še vedno so prisotni pomembni izzivi v zvezi z dostopom do ultrahitrih širokopasovnih povezav, zlasti na podeželskih območjih. Poleg tega bi predhod Irske na nizkoogljično in okoljsko odporno gospodarstvo podpirale večje infrastrukturne naložbe v čisto energijo, čist in javni promet in storitve za rabo vode ter okrepljena prizadevanja na področju razogljičenja, energijske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov in krožnega gospodarstva.

               (15)Medtem ko bi uvedba nacionalnega razvojnega načrta lahko vodila do dodatne osnovne infrastrukture, bi lahko šibka zmogljivost gradbenega sektorja ovirala njegovo pravočasno izvedbo. Poleg tega bi lahko diverzifikacija pomorskega prometa in energetskih povezav s celinsko Evropo povečala odpornost gospodarstva na zunanje šoke. Irski do sedaj ni uspelo prekiniti povezave med svojo gospodarsko rastjo ter emisijami toplogrednih plinov in onesnaževali zraka. Emisije toplogrednih plinov se postopno povečujejo, zlasti v prometu, kmetijstvu, energetiki in v grajenem okolju. Če Irska na tem področju ne bo dosegla napredka, bo težje izpolnjevala svoje obveznosti, ki izhajajo iz članstva v EU, hkrati pa se bodo povišali tudi stroški prihodnjih ukrepov.

               (16)Cene nepremičnin še naprej rastejo zaradi vztrajno majhne ponudbe in vedno večjega povpraševanja. Čeprav se cene v letu 2017 niso zdele precenjene, pa postaja cenovna dostopnost razlog za zaskrbljenost. Pomanjkanje ponudbe stanovanj vpliva tudi na razpoložljivost socialnih stanovanj zaradi nezadostnih naložb in gradenj v zadnjem desetletju. Medtem ko je letno povpraševanje ocenjeno na približno 72 000 stanovanjskih enot, pa jih bo v letu 2019 po načrtih ponujenih le 10 000. Dodatnih 17 000 oseb naj bi prejelo pomoč države za plačilo stanovanj ali pomoč države v okviru sheme najemniških stanovanj, vendar bi to lahko povzročilo dodatno povišanje najemnin na zasebnem najemniškem trgu, na katerem je ponudba stanovanj že sedaj omejena. V številnih socialnih stanovanjih biva premajhno število oseb glede na velikost stanovanjske enote, zlasti na območju Dublina, deloma zaradi zastarelih praks dedovanja. Neustrezna mešanica vrst zagotavljenih socialnih stanovanj v kombinaciji z zelo omejenim številom cenovno dostopnih in neprofitnih najemnih stanovanj še dodatno poslabšuje razmere. Posledično vse več oseb in družin živi v zasilnih bivališčih, število brezdomcev pa je februarja 2019 doseglo nove najvišje stopnje.

               (17)Spodbujanje produktivnosti domačih podjetij, ki temelji na inovacijah, je ključno za podporo zanesljivejše in odpornejše rasti produktivnosti v državi. Odhodki poslovnega sektorja za raziskave in razvoj se še naprej povečujejo, vendar ostajajo pod povprečjem EU in so izrazito koncentrirani v podjetjih v tuji lasti. Politike na področju inovacij bi bilo mogoče preoblikovati, tako da bi bolje podprli irska mala in srednja podjetja. Posredna podpora (tj. davčni dobropisi) ostaja glavno orodje javne podpore raziskavam in razvoju na Irskem (80 % skupne javne podpore). Močnejše povezave med multinacionalnimi družbami in domačimi podjetji bi lahko pripomogle k boljšemu razširjanju inovacij v gospodarstvu. Poleg tega bi tesnejše sodelovanje med podjetji in javnimi raziskovalnimi središči povečalo inovacijski potencial.

               (18)Čeprav nizke ravni javnih raziskav in razvoja še naprej vzbujajo skrb (1,05 % BDP v primerjavi s povprečjem EU v višini 2 %), je nedavno sprejeti program o prihodnjih delovnih mestih na Irskem iz leta 2019 obetaven okvir za spodbujanje inovacij in tehnoloških sprememb ter izboljšanje produktivnosti malih in srednjih podjetij. Vendar bo njegovo popolno izvajanje odvisno od znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov za raziskave in inovacije ter pretvorbe nedavno sprejetega programa v konkretne ukrepe politike. Ta ambiciozen seznam ukrepov v sedanji obliki še vedno nima pomembnih podrobnosti in natančnih datumov izvajanja. Na primer, za ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v letu 2019, država ni opredelila ukrepov za povečanje razpoložljivosti dolgoročnih naložb v kapital, ki bi pomagale domačim podjetjem pri širjenju njihovega poslovanja; kombinacija politik za spodbujanje malih in srednjih podjetij k naložbam v nove tehnologije združuje davčne dobropise in nedavčne spodbude za naložbe malih in srednjih podjetij v inovacije, vendar ostaja relativna razsežnost teh ukrepov neznana. Medtem ko strategija priznava pomembnost širokopasovne infrastrukture za produktivnost, pa država ne načrtuje nobenih posebnih ukrepov in rezultatov za odpravo vrzeli med Irsko in drugimi državami EU na področju uvajanja širokopasovnih omrežij, ki bodo prilagojena razvoju v prihodnosti, v skladu s cilji gigabitne družbe EU do leta 2025.

               (19)Regionalne razlike na Irskem so precejšnje in so se tekom zadnjega desetletja še povečale. Irska se v primerjavi z drugimi državami EU sooča s precej velikimi razlikami med regijami v smislu BDP na prebivalca. Med letoma 2000 in 2016 se je BDP na prebivalca v južni in vzhodni regiji (Southern in Eastern) povečal za 74 %, kar je 63 odstotnih točk več kot v mejni, osrednji in zahodni regiji (Border, Midland in Western), najhitreje pa je rastel po letu 2012. Do leta 2016 je bil BDP na prebivalca v južni in vzhodni regiji 2,6-krat višji kot v mejni, osrednji in zahodni regiji. Območje Dublina, kjer prebiva 40 % irskega prebivalstva, je med letoma 2000 in 2016 prispevalo za 62 odstotnih točk k rasti BDP.

               (20)Regulativne ovire za podjetništvo (zlasti nekateri predpisi v zvezi s poslovnimi nepremičninami in pravnimi storitvami) negativno vplivajo na vstop podjetij na trg in izstop iz njega ter posledično na produktivnost domačih irskih podjetij. Zlasti predstavljajo izziv ovire za vstop na maloprodajne trge. Irska je med petimi državami z največjim številom postopkovnih zahtev za odprtje maloprodajnih mest. Trgovci na drobno se srečujejo s postopkovnimi ovirami, ki povzročajo zamude in povečujejo stroške pri odpiranju novih trgovin ter lahko negativno vplivajo na strukturo in dinamiko trga.

               (21)Novi zakon o regulaciji pravnih storitev je potrebno še izvesti, saj se predpisi uvajajo s precejšnjimi zamudami, tudi če so pripravljalna posvetovanja že v teku. Tako ostajata možnost neposrednega strokovnega dostopa do odvetnikov v spornih zadevah in možnost pravnih oseb, da postanejo partnerice v vseh vrstah pravniških pisarn, negotovi. Po drugi strani pa se je treba izogibati preveč zapletenim pravilom za delovanje in upravljanje večdisciplinarnih pisarn. Ambiciozno izvajanje reform, ki nimajo roka za izvedbo, je prednostna naloga. Pobuda „Ambition 2.3“ v okviru programa o prihodnjih delovnih mestih na Irskem iz leta 2019 naj bi odpravila težave, povezane s stroški pravnih storitev, vendar je edini končni rezultat za leto 2019 negotov, poleg tega je časovni okvir dvoumen. Zamude pri izvajanju te reforme prispevajo k visokim stroškom pravnih storitev na Irskem v škodo podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter posameznikov. Ker so pravne storitve pomembne za druge poslovne storitve, omejitve v tem sektorju prispevajo k visokim stroškom drugih storitev (npr. zavarovanja).

               (22)Delež nedonosnih posojil se je še naprej zmanjševal, in sicer za 3,4 odstotne točke na 7,8 % v letu do tretjega četrtletja leta 2018. Banke so na dobri poti, da dosežejo svoje cilje glede zmanjšanja, kar podpirajo prodaje portfeljev, prizadevanja za prestrukturiranje in rast cen nepremičnin. Delež dolgotrajnih hipotekarnih posojil z zaostalimi plačili (z zapadlostjo več kot dve leti) ostaja razmeroma visok, zaradi česar delež nedonosnih posojil ostaja nad povprečjem euroobmočja. Predlaganih je bilo več pobud in predlogov zakonov, kot je zakon o načelu „brez soglasja ni prodaje“, za obravnavo socialnega in gospodarskega učinka reševanja nedonosnih posojil, vključno za ranljiva gospodinjstva. Register posojil je začel v letu 2018 v celoti delovati za potrošniška posojila in bo ključnega pomena pri ocenjevanju, ali so posojilojemalci sposobni servisirati svoje dolgove. Postopki v primeru insolventnosti ter uporaba sodnih in izvensodnih možnosti za reševanje zaostalih plačil ostajajo omejeni. Nadaljnje zmanjševanje dolgotrajnih hipotekarnih posojil z zaostalimi plačili ob istočasnem nadgrajevanju pobud za ranljiva gospodinjstva, ne da bi pri tem ustvarili ovire za reševanje nedonosnih posojil, ostaja izziv in zahteva stalno spremljanje.

               (23)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  10
               . To bi Irski omogočilo, ob upoštevanju regionalnih razlik sredstva iz teh skladov kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje.

               (24)V okviru evropskega semestra 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Irska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (25)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2019 in meni, da bo Irska po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (26)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2019 in program stabilnosti za leto 2019. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               PRIPOROČA, da Irska v letih 2019 in 2020 ukrepa, tako da:

               1.V letu 2020 doseže srednjeročni proračunski cilj. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Omeji področje uporabe in število davčnih odhodkov ter razširi davčno osnovo. Še naprej obravnava elemente davčnega sistema, ki lahko spodbujajo agresivno davčno načrtovanje, in se pri tem zlasti osredotoči na plačila v tujino. Obravnava pričakovano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, z izboljšanjem stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema in popolno izvedbo načrtov pokojninskih reform.

               2.Zagotovi posamezniku prilagojeno podporo za aktivno vključevanje ter olajša izpopolnjevanje, zlasti za ranljive skupine in ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela. Poveča razpoložljivost cenovno dostopnega in kakovostnega otroškega varstva.

               3.Ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na nizkoogljični in energijski prehod, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, trajnostni promet, vodo, digitalno infrastrukturo ter cenovno dostopna in socialna stanovanja, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Izvaja ukrepe, vključno s tistimi iz strategije za prihodnja delovna mesta, za diverzifikacijo gospodarstva in izboljšanje produktivnosti irskih podjetij – zlasti malih in srednjih – s pogostejšo uporabo instrumentov neposrednega financiranja za spodbujanje raziskav in inovacij ter z zmanjšanjem regulativnih ovir za podjetništvo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1006 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (8)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani. Merilo rasti odhodkov za Irsko odraža prilagoditev, s katero naj bi se odpravilo izkrivljanje desetletne referenčne stopnje potencialne rasti, ki ga je povzročila izredno velika realna rast BDP v letu 2015. Glede na pristop, ki so ga irski organi uporabili pri izračunih za svoj proračun za leto 2017, je Komisija upoštevala povprečje stopenj potencialne rasti v letih 2014 in 2016.

                     (9)

                        Merilo rasti odhodkov v letu 2019 odraža prilagoditev, s katero naj bi se odpravilo izkrivljanje desetletne referenčne stopnje potencialne rasti, ki ga je povzročila izredno velika realna rast BDP v letu 2015.

                     (10)

                        SWD(2019) 1006 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 506 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 21. marca 2019. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 9. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

               (2)Estonija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilu 3 spodaj. Ukrepi, ki so osredotočeni na ekonomsko politiko v zvezi z naložbami v določena področja, bodo zlasti prispevali k obravnavi drugega priporočila za euroobmočje, saj podpirajo izboljšanje naložb.

               (3)Poročilo o državi za Estonijo
                  2
                za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Estonije pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Estonija je 30. maja 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019, 30. aprila 2019 pa še svoj program stabilnosti za leto 2019.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Program stabilnosti za leto 2019 je bil predložen ob predpostavki nespremenjenih politik. Po načrtih vlade naj bi se primanjkljaj sektorja država v višini 0,6 % BDP v letu 2018 zmanjšal na 0,2 % BDP v letu 2019 in 0,3 % BDP v letu 2020 ter do leta 2022 dosegel primanjkljaj v višini 0,7 % BDP. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  5
                se ne načrtuje, da bo srednjeročni proračunski cilj, določen pri primanjkljaju 0,5 % BDP v strukturnem smislu, dosežen v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2019. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi se do leta 2022 znižal na 5,3 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je optimističen. Ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja, niso bili opredeljeni kot dejavniki, kar ogroža predpostavke o donosu.

               (7)Svet je 13. julija 2018 Estoniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  6
                v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2018, ki je v zvezi s srednjeročnim proračunskim ciljem v letu 2019 predvidela boljši položaj, in v skladu s pravili za odmrznitev zahtevanih prilagoditev, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 4,9 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,3 % v letu 2019. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve v letu 2019.

               (8)V letu 2020, ko naj bi proizvodna vrzel Estonije predvidoma znašala 2,7 % BDP in naj bi bila načrtovana rast BDP pod ocenjeno stopnjo potencialne rasti, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 4,1 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,6 % BDP, kot izhaja iz skupno dogovorjene prilagoditvene matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 in ob predpostavki nespremenjenih politik v letu 2020 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve. Svet na splošno meni, da bi bilo treba z letom 2019 sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Preprečevanje pranja denarja je v Estoniji postalo prednostna naloga zaradi velikih škandalov pranja denarja. Estonija je okrepila svoj okvir za preprečevanje pranja denarja, delež vlog nerezidentov v estonskem bančnem sektorju pa se je znatno zmanjšal. Vendar izzivi ostajajo. Estonska vlada je uvedla dodatne ukrepe in smernice za nadaljnjo krepitev preprečevanja na tem področju, vendar estonski parlament še ni sprejel zakonodajne pobude za povečanje zmogljivosti nadzora na področju preprečevanja pranja denarja. Pozornost bo treba nameniti učinkovitemu izvajanju teh ukrepov po njihovem sprejetju.

               (10)Med glavnimi ovirami za poslovne naložbe in omejitev večje produktivnosti so pomanjkanje znanj in spretnosti ter njihova neusklajenost s povpraševanjem. Estonija je v zadnjih letih izvedla obsežne reform, kljub temu pa trendi na trgu dela in zmanjšanje delovno sposobnega prebivalstva predstavljajo dolgoročni izziv za sistem izobraževanja in usposabljanja. Ti izzivi zajemajo še vedno visoko stopnjo zgodnjega opuščanja šolanja, nepopolno reorganizacijo mreže šol, neustreznost visokošolskega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja glede na trg dela ter izzive, povezane s staranjem učiteljev in nizko privlačnostjo učiteljskega poklica. Čeprav se udeležba v izobraževanju odraslih izboljšuje, izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev ni dovolj hitro, da bi sledili trendom na trgu dela. V središču ugotovljenih potreb po znanjih in spretnostih je nezadostna zmogljivost za inovacije. Kljub visokemu odstotku strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo je digitalno usposabljanje, ki ga zagotavljajo podjetja, omejeno. Izboljšanje ustreznosti sistema izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno z vlaganjem v poklicno svetovanje, boju proti zgodnjemu opuščanju šolanja ter boljše predvidevanje potreb po znanju in spretnostih, bi pomagalo zagotoviti, da bodo ljudje ustrezno usposobljeni. Poleg tega bi izboljšanje delovnih pogojev za učitelje, kakovost poučevanja in izobraževalne politike kot odziv na demografske in gospodarske trende okrepile zmogljivost sistema izobraževanja in usposabljanja.

               (11)Kljub izboljšavam so revščina, socialna izključenost in dohodkovna neenakost še vedno visoki, zlasti med starejšimi. Leta 2017 je bilo približno 42 % oseb, starih 65 let in več, izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti v primerjavi z Evropsko unijo, kjer je povprečje znašalo 15 %. Socialni prejemki in nadomestila pri zmanjševanju revščine še vedno niso učinkoviti in socialna varnostna mreža je šibka. Zagotavljanje kakovostnih in cenovno dostopnih socialnih storitev ovirajo slabo usklajevanje med storitvami zdravstvenega in socialnega varstva ter velike razlike v zmožnosti občin, da opredelijo potrebe po storitvah socialnega varstva in jih zagotovijo. Posamezniki morajo kriti tudi velik del stroškov storitev, ki jih zagotavljajo organi. Javna poraba Estonije za dolgotrajno oskrbo je bila manjša od polovice povprečja EU (0,6 % BDP v primerjavi 1,6 % BDP leta 2016). Preventivni ukrepi ali podporni sistem za razbremenitev nepoklicnih oskrbovalcev ne obstajajo. Delež ljudi z neizpolnjenimi potrebami po zdravstveni oskrbi je še vedno eden največji v EU (11,7 %), kar kaže na težave pri dostopnosti sistema zdravstvenega varstva in njegove učinkovitosti. Ti izzivi kažejo, da je treba zagotoviti celovite cenovno dostopne in kakovostne storitve socialnega in zdravstvenega varstva ter razviti celosten okvir dolgotrajne oskrbe. Naložbe, ki podpirajo socialno vključevanje, vključno v socialno infrastrukturo, bi spodbudile vključujočo rast.

               (12)Razlika med plačami moških in žensk s 25,6 % v letu 2017 je še vedno med največjimi v Evropski uniji in je nekoliko večja od predhodnega leta. Poleg tega je vpliv starševstva na zaposlenost žensk precej nad povprečjem Unije (tj. 25,2 % v primerjavi z 9,0 %). Zaradi dolgega starševskega dopusta je poklicno napredovanje žensk pogosto počasnejše. Ženske pogosto delajo v manj plačanih gospodarskih sektorjih in poklicih, čeprav je njihova stopnja izobrazbe višja od stopnje izobrazbe moških. Z nedavnimi ukrepi je bila v izrabo starševskega dopusta in sistem socialnih prejemkov vnesena prožnost, da se olajša vrnitev staršev na trg dela. Uporaba otroškega varstva se povečuje. Vendar dejavniki, kot so gospodarska aktivnost, poklic, starost, delovne izkušnje ali delovni čas, pojasnjujejo le del razlike med plačami moških in žensk, pri čemer ostaja nepojasnjen primanjkljaj v višini 20 % v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 11,5 %. Preglednost plačil bi lahko pripomogla k boljšemu razumevanju vzrokov za to visoko razliko med plačami moških in žensk. Stalne naložbe v otroško varstvo in aktivni ukrepi na trgu dela bi ženskam pomagali pri zaposlovanju. Poleg tega sta sodelovanje s socialnimi partnerji in krepitev njihove zmogljivosti še naprej pomembna v širšem kontekstu.

               (13)Ker je Estonija periferna država z nizko gostoto prebivalstva, je dobro delujoč in povezan prometni sistem ključen za njene gospodarske aktivnosti in izvoz. Estonska prometna infrastruktura se sooča z nekaterimi pomanjkljivostmi glede povezljivosti in trajnosti. Železniški in intermodalni promet še vedno nista dovolj razvita. Poleg tega so se v zadnjih petih letih povečale emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa. Nadaljnje inovativne in trajnostne rešitve bi lahko pomagale odpravljati zastoje in težave, povezane z javnim prometom. Sinhronizacija estonskega elektroenergetskega sistema s celinskim evropskim omrežjem je ključna za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo v celotni baltski regiji. Naložbe v infrastrukturo bi pomagale izboljšati konkurenčnost estonskih podjetij.

               (14)Zaradi nizke ravni naložb v raziskave in razvoj, zlasti v zasebnem sektorju, produktivnost v Estoniji zaostaja. Medtem ko so bili leta 2017 javnofinančni odhodki za raziskave in razvoj nekoliko pod povprečjem EU, so poslovne naložbe znašale le 0,61 % BDP, kar je približno polovica povprečja EU. Obstaja majhen delež podjetij, zlasti med malimi in srednjimi podjetji, ki poročajo o raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih. Odhodki za inovacije, ki niso povezane z raziskavami in razvojem, se zmanjšujejo, sodelovanje med znanstvenimi krogi in podjetji pa je šibko. Nekateri od teh dejavnikov zmanjšujejo uspešnost in produktivnost države na področju inovacij. Naložbe, ki bi bile bolj usmerjene v raziskave, razvoj in inovacije, vključno z digitalizacijo in avtomatizacijo podjetij, bi povečale produktivnost in konkurenčnost Estonije. Produktivnost in konkurenčnost bi povečalo tudi boljše določanje prednostnih raziskovalnih tem na področjih, ki so pomembna za gospodarstvo. Estonski organi so oblikovali in izvedli več ukrepov za odpravo pomanjkljivosti v raziskovalnem in inovacijskem sistemu, vendar je njihov učinek doslej še vedno omejen.

               (15)Izzivi na področju virov in energijske učinkovitosti pa ostajajo. Uspešnost Estonije na področju ekoloških inovacij ne odraža v celoti potenciala države, njen skupni rezultat na področju ekoloških inovacij, ki je 60, pa je 40 % pod povprečjem EU. Kljub nekaterim izboljšavam v zadnjih letih je produktivnost virov Estonije trikrat manjša od povprečja EU, vrzel v primerjavi s preostalo EU pa se povečuje. Le majhen delež estonskih malih in srednjih podjetij sprejema ukrepe za izboljšanje učinkovite rabe virov in za okolju prijaznejše ravnanje. Poleg tega je gospodarstvo zelo energijsko intenzivno, pri čemer so ravni porabe energije precej nad povprečjem EU. Vse estonske regije zaostajajo pri izboljšanju učinkovite rabe virov in energijske učinkovitosti. Estonija je z 0,4 % kar precej pod nacionalnimi cilji, ki so 10 % deleža energije iz obnovljivih virov v prometu. Spodbujanje učinkovite rabe virov in energije, zlasti v gradbenem sektorju, ter podpiranje krožnega gospodarstva, vključno s povečanjem naložb, bi dodatno prispevalo k bolj konkurenčnemu in trajnostnemu gospodarstvu.

               (16)Postopki v primeru insolventnosti v Estoniji trajajo približno tri leta, stopnja izterjave pa je nekoliko nad 40 %. Zaradi tega so delovna sila in finančni viri zadržani v manj produktivnih podjetjih. To slabi spodbude za naložbe in zagotavljanje financiranja podjetjem. Reforma insolvenčnega okvira bi bila pomembna, da bi se skrajšalo trajanje postopkov v primeru insolventnosti in povečala stopnja izterjave za upnike. Zlasti bi to lahko spodbudilo uporabo postopkov prestrukturiranja pred plačilno nesposobnostjo in po njej ter preprečilo nesistematično likvidacijo podjetij.

               (17)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  7
               . To bi Estoniji omogočilo, da ob upoštevanju regionalnih razlik ta sredstva kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje.

               (18)V okviru evropskega semestra 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2019, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               PRIPOROČA, da Estonija v letih 2019 in 2020 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 4,1 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja.

               2.Odpravi pomanjkanje znanj in spretnosti in spodbudi inovacije z izboljšanjem zmogljivosti sistema izobraževanja in usposabljanja ter njegove ustreznosti za trg dela. Izboljša ustreznost socialne varnostne mreže ter dostopa do cenovno dostopnih in celostnih storitev socialnega varstva. Sprejme ukrepe za zmanjšanje razlik med plačami moških in žensk, vključno z izboljšanjem preglednosti plač.

               3.Ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na trajnostno prometno in energetsko infrastrukturo, vključno z medsebojnimi povezavami, v spodbujanje raziskav in inovacij ter v spodbujanje učinkovite rabe virov, pri tem pa upošteva regionalne razlike.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1005 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (6)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (7)

                        SWD(2019) 1005 final.

                     (8)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.