title: Priporočilo Nadzornega organa EFTA št. 193/04/COL z dne  14. julija 2004  o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

text:
               27.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 113/10

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 193/04/COL
   z dne 14. julija 2004
   o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
   NADZORNI ORGAN EFTA –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1),
   ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTE o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča ter zlasti člena 5(2)(b) Sporazuma,
   ob upoštevanju akta iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP, kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve) ter zlasti člena 19(1) akta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi novega regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve so nacionalni regulativni organi dolžni prispevati k razvoju notranjega trga tako da, med drugim, sodelujejo med seboj in z Nadzornim organom na pregleden način, s čimer zagotovijo razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo direktiv, ki tvorijo novi regulativni okvir.

               (2)

               Da bi nacionalni regulativni organi zagotovili, da sklepi na nacionalni ravni ne bodo negativno vplivali na delovanje Sporazuma EGP ali zastavljene cilje novega regulativnega okvira, naj Nadzorni organ EFTA (v nadaljnjem besedilu Nadzorni organ) in druge nacionalne regulativne organe v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) obvestijo o osnutkih ukrepov, opredeljenih v členu 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva).

               (3)

               Dodatna zahteva je, da morajo nacionalni regulativni organi pridobiti pooblastilo Nadzornega organa za obveznosti iz drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o dostopu), navedene v točki 5cj Priloge XI k Sporazumu EGP in kakor je bila prilagojena Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu, kar predstavlja ločen postopek.

               (4)

               Nadzorni organ bo dal nacionalnim regulativnim organom na njihovo zahtevo priložnost za obravnavo kakršnega koli osnutka ukrepa pred njegovo uradno priglasitvijo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) in členom 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu). Če Nadzorni organ v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) nacionalnemu regulativnemu organu pojasni, da meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za delovanje Sporazuma EGP, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo EGP, bo imel zadevni nacionalni regulativni organ priložnost, da pravočasno izrazi svoja stališča o vprašanjih, ki jih je sprožil Nadzorni organ.

               (5)

               Direktiva 2002/21/ES (okvirna direktiva) določa nekatere obvezujoče roke za proučitev priglasitev po členu 7.

               (6)

               Da bi olajšali in zagotovili učinkovitost sodelovanja in mehanizma posvetovanja, določenega v členu 7 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), ter zaradi pravne varnosti, so potrebna jasna pravila za notifikacijski postopek in proučitev priglasitve, ki jo opravi Nadzorni organ, ter za izračun zgoraj navedenih zakonskih rokov.

               (7)

               Prav tako bi bilo koristno pojasniti postopkovne ureditve v okviru drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu).

               (8)

               Da bi poenostavili in pospešili proučitev priglašenega osnutka ukrepa, je zaželeno, da nacionalni regulativni organi uporabijo standardno obliko za priglasitve (kratek obrazec za priglasitev).

               (9)

               V soglasju med državami EFTE se kot delovni jezik za vse komuniciranje med državami EFTE in Nadzornim organom uporablja angleški jezik. To ne posega v pravice zasebnikov in podjetij, da predložijo dokumente v katerem koli jeziku EGP, kot to določa Sporazum EGP.

               (10)

               Da bi ravnali v skladu s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) ter zlasti s potrebo po zagotovitvi razvoja dosledne regulativne prakse in dosledne uporabe navedene direktive, je bistveno, da se notifikacijski mehanizem iz člena 7 navedene direktive upošteva v celoti in je čim bolj učinkovit.

               (11)

               Da bi omogočili dosledno uporabo novega regulativnega režima v celotnem EGP in v celoti izkoristili sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi, je bistveno, da se zagotovi pretok informacij med obema stebroma EGP, to je EFTO in ES. Posebna prilagoditev členu 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) v ta namen iz Sklepa Skupnega odbora EGP št. 11/2004 določa, da „izmenjava informacij med nacionalnimi regulativnimi organi držav EFTE na eni strani in nacionalnimi regulativnimi organi držav članic ES poteka prek Nadzornega organa EFTA in Komisije“.

               (12)

               Odbor za komunikacije EFTA je dal svoje pozitivno mnenje v skladu s členom 22(2) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) –

         PRIPOROČA:

               1.

               Izrazi, opredeljeni v Direktivi 2002/21/ES (okvirna direktiva) in posebnih direktivah, pomenijo, kadar so uporabljeni v tem priporočilu, isto. Poleg tega:

                           —

                           „Priporočilo o upoštevnih trgih“ pomeni Priporočilo Nadzornega organa 194/04/COL o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet prehodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve.

                           —

                           „Priglasitev“ pomeni priglasitev, ki jo opravi nacionalni regulativni organ, Nadzornemu organu osnutka ukrepa v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) ali zahteve v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), skupaj s kratkim obrazcem za priglasitev, kot je določen v tem priporočilu (Priloga I).

               2.

               Priglasitve je treba opraviti, kjer je to mogoče, z elektronskimi sredstvi.
               Nadzorni organ bo upravljal elektronski sistem za sprejemanje priglasitev. V tem primeru nacionalni regulativni organi uporabljajo izključno ta sistem.
               Za dokumente, poslane z elektronskimi sredstvi, se bo štelo, da jih je naslovnik prejel na dan, na katerega so bili poslani ali predloženi v elektronski sistem.
               Ob upoštevanju spodnje točke 6 bodo priglasitve in dokazna dokumentacija registrirani v vrstnem redu, v katerem so prejeti.

               3.

               Priglasitve bodo začele veljati na dan, na katerega jih bo Nadzorni organ registriral („datum registracije“). Datum registracije bo datum, na katerega bo Nadzorni organ prejel popolno priglasitev.
               Vsi nacionalni regulativni organi bodo o datumu registracije priglasitve, zadevi priglasitve in kakršni koli prejeti dokazni dokumentaciji obveščeni na spletni strani Nadzornega organa in z elektronskimi sredstvi.

               4.

               Osnutki nacionalnih ukrepov skupaj z razlogi, na katerih ukrep temelji, in kratki obrazec za priglasitev morajo biti v angleškem jeziku.

               5.

               Osnutkom ukrepov, ki jih priglasi nacionalni regulativni organ, mora biti priložena dokumentacija, ki jo potrebuje Nadzorni organ, da izpolni svoje naloge. Osnutki ukrepov morajo biti zadovoljivo utemeljeni.

               6.

               Priglasitve morajo, kjer je to ustrezno, vsebovati naslednje:

                           (a)

                           upoštevni trg proizvodov ali storitev;

                           (b)

                           upoštevni geografski trg;

                           (c)

                           glavno(-a) podjetje(-a), dejavno(-a) na upoštevnem trgu;

                           (d)

                           rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence na njem, skupaj z razlogi za to;

                           (e)

                           kjer je to ustrezno, podjetje(-a), ki ga (jih) je treba določiti kot podjetje(-a), ki ima(-jo) posamezno ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), ter utemeljitev, dokaze in/ali druge zadevne dejanske informacije v podporo taki določitvi;

                           (f)

                           rezultate predhodne javne razprave, ki jo je opravil nacionalni regulativni organ;

                           (g)

                           mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja;

                           (h)

                           elemente, ki bodo pokazali, da so bili v času priglasitve Nadzornemu organu sprejeti ustrezni ukrepi za obvestitev o osnutku ukrepa nacionalnih regulativnih organov v vseh drugih državah EGP-EFTA, če elektronski sistem Nadzornega organa ne zagotavlja takega obveščanja;

                           (i)

                           v primeru priglasitve osnutkov ukrepov, ki spadajo v področje uporabe členov 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) ali člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o univerzalnih storitvah) (2), posebno(-e) regulativno(-e) obveznost(-i), predlagano(-e) za reševanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu ali v primeru, ko se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in so bile take obveznosti v zvezi z njim že uvedene, ukrepe, predlagane za preklic navedenih obveznosti.

               7.

               Nacionalni regulativni organi morajo, kadar osnutek ukrepa opredeljuje za analizo trga upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz Priporočila o upoštevnih trgih, zadovoljivo utemeljiti merila, na katerih temelji taka opredelitev trga.

               8.

               Priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti, drugačne od tistih, naštetih v členih 9 do 13 navedene direktive.

               9.

               Priglasitve, ki spadajo v področje uporabe člena 8(5) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so nameravani ukrepi potrebni za izpolnitev mednarodnih obveznosti.

               10.

               Priglasitve, ki vključujejo ustrezne informacije v smislu točke 6, bodo veljale za popolne. Če bodo informacije, vključno z dokumenti, v priglasitvi nepopolne v materialnem pogledu, bo Nadzorni organ v petih delovnih dneh od prejema obvestil zadevni nacionalni regulativni organ in opredelil, v kolikšni meri šteje priglasitev za nepopolno. Priglasitev ne bo registrirana, dokler zadevni nacionalni regulativni organ ne bo priskrbel potrebnih informacij. V takih primerih bo za namene člena 7 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) priglasitev začela veljati na dan, na katerega bo Nadzorni organ prejel popolne informacije.

               11.

               Brez poseganja v zgornjo točko 6 lahko Nadzorni organ po registraciji priglasitve v skladu s členom 5(2) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva dodatne informacije ali pojasnila. Nacionalni regulativni organi si morajo prizadevati zagotoviti zahtevane informacije v treh delovnih dneh, če so te takoj na voljo.

               12.

               Kadar Nadzorni organ izdela pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), obvesti zadevni nacionalni regulativni organ z elektronskimi sredstvi in take pripombe objavi na svoji spletni strani.

               13.

               Kadar nacionalni regulativni organ predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), sporoči te pripombe Nadzornemu organu in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi.

               14.

               Kadar Nadzorni organ pri uporabi člena 7(4) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za delovanje Sporazuma EGP, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo EGP in zlasti s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva); ali naknadno:

                           (a)

                           umakne zgoraj navedene pomisleke, ali

                           (b)

                           sprejme odločbo, s katerim od nacionalnega regulativnega organa zahteva, da umakne osnutek ukrepa,

                     obvesti zadevni nacionalni regulativni organ z elektronskimi sredstvi in na svoji spletni strani objavi obvestilo.

               15.

               V zvezi s priglasitvami, opravljenimi v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), Nadzorni organ ob upoštevanju člena 14(2) navedene direktive, navadno sprejme odločitev o tem, ali bo pooblastil nacionalni regulativni organ ali mu preprečil, da sprejme predlagani osnutek ukrepa, najkasneje v treh mesecih. Nadzorni organ se lahko odloči, da podaljša to obdobje za dodatna dva meseca glede na nastale težave.

               16.

               Nacionalni regulativni organ se lahko kadar koli odloči za umik priglašenega osnutka ukrepa, v takem primeru se priglašeni ukrep izbriše iz registra. Nadzorni organ bo v zvezi s tem na svoji spletni strani objavil ustrezno obvestilo.

               17.

               Kadar nacionalni regulativni organ, ki je prejel pripombe Nadzornega organa ali drugega nacionalnega regulativnega organa, predložene v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva), sprejme osnutek ukrepa, na zahtevo Nadzornega organa zagotovi Nadzornemu organu in drugim nacionalnim regulativnim organom informacije o tem, kako je dosledno upošteval pripombe.

               18.

               Kadar to zahteva nacionalni regulativni organ, bo Nadzorni organ neuradno obravnaval osnutek ukrepa pred njegovo priglasitvijo.

               19.

               Vsak rok iz Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) ali tega priporočila se izračuna na naslednji način:

                           (a)

                           kadar se rok, izražen v dnevnih, tednih ali mesecih, računa od trenutka, ko se nek dogodek zgodi, se dan, na katerega se ta dogodek zgodi, ne šteje v zadevni rok;

                           (b)

                           rok, izražen v tednih ali mesecih, se konča, ko se izteče dan v zadnjem tednu ali mesecu, ki je isti dan v tednu ali pride na isti datum kot dan, ko se je zgodil dogodek, od katerega se računa rok. Če v roku, izraženem v mesecih, v zadnjem mesecu ni dneva, na katerega naj bi se rok iztekel, se rok konča, ko se izteče zadnji dan tega meseca;

                           (c)

                           roki vključujejo dela proste dneve, sobote in nedelje, razen če so ti izrecno izključeni ali če je rok izražen v delovnih dneh;

                           (d)

                           dela prosti dnevi pomenijo vse dneve, ki jih kot take določi zadevna država EFTE ali Nadzorni organ;

                           (e)

                           delovni dnevi pomenijo vse dneve, razen dela prostih dni, sobot in nedelj.

                     Če bi se rok končal na soboto, nedeljo ali dela prost dan, se podaljša do konca prvega naslednjega delovnega dne.
               Nadzorni organ vsako leto objavi seznam dela prostih dni, ki jih določijo države EFTE in Nadzorni organ, v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu EU. Države EFTE na zahtevo pošljejo seznam dela prostih dni Nadzornemu organu.

               20.

               Nadzorni organ bo skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi ocenil potrebo po ponovni proučitvi teh pravil, načeloma ne prej kot 1. septembra 2005.

               21.

               To priporočilo je naslovljeno na države EFTE.

      V Bruslju, 14. julija 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

         Hannes HAFSTEIN

            Predsednik

      (1)  V nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“.

      (2)  Direktiva 2002/22/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah), kakor je navedena v točki 5cm Priloge XI k Sporazumu EGP in kakor je bila prilagojena s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu.

      PRILOGA
      OBRAZEC ZA PRIGLASITEV OSNUTKOV UKREPOV V SKLADU S ČLENOM 7 DIREKTIVE 2002/21/ES (OKVIRNA DIREKTIVA)
      („Kratek obrazec za priglasitev“)
      Uvod
      Ta obrazec določa povzetek informacij, ki jih morajo zagotoviti nacionalni regulativni organi Nadzornemu organu, ko priglašajo osnutke ukrepov v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva).
      Nadzorni organ se namerava posvetovati z nacionalnimi regulativnimi organi o vprašanjih, povezanih z izvajanjem člena 7, zlasti na sestankih pred priglasitvijo. Zato so nacionalni regulativni organi pozvani, da se z Nadzornim organom posvetujejo o katerem koli vidiku tega obrazca in zlasti o tem, katere vrste informacij morajo priskrbeti, ali obratno, o možnosti odstopanja od obveznosti zagotovitve določenih informacij o analizi trga, ki jo opravijo nacionalni regulativni organi v skladu s členoma 15 in 16 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva).
      Točne in popolne informacije
      Vse informacije, ki jih predložijo nacionalni regulativni organi, morajo biti točne in popolne ter povzete na spodaj predpisanem obrazcu. Obrazec ne nadomešča priglašenega osnutka ukrepa, ampak bi moral Nadzornemu organu in nacionalnim regulativnim organom drugih držav EGP omogočiti, da preverijo, ali priglašeni osnutek ukrepa v resnici vsebuje, glede na informacije, navedene na obrazcu, vse informacije, ki jih Nadzorni organ potrebuje za izpolnitev svojih nalog v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) v roku, določenem v navedeni direktivi.
      Informacije, zahtevane v tem obrazcu, je treba navesti v skladu z oštevilčenjem oddelkov in odstavkov obrazca s sklicevanjem na mesta v besedilu osnutka ukrepa, v katerem so te informacije.
      KRATEK OBRAZEC ZA PRIGLASITEV
      ODDELEK 1
      Opredelitev trga
      Prosimo, navedite, kjer je ustrezno:

                  1.1

                  zadevni upoštevni trg proizvodov ali storitev. Ali je ta trg omenjen v Priporočilu o upoštevnih trgih?

                  1.2

                  zadevni upoštevni geografski trg;

                  1.3

                  kratek povzetek mnenja nacionalnega organa za konkurenco, kjer to obstaja;

                  1.4

                  kratek pregled rezultatov dosedanje javne razprave o predlagani opredelitvi trga (na primer, koliko pripomb je bilo prejetih, kateri vprašanci so se strinjali s predlagano opredelitvijo trga, kateri so ji nasprotovali);

                  1.5

                  kjer se opredeljeni upoštevni trg razlikuje od trgov, naštetih v Priporočilu o upoštevnih trgih, povzetek glavnih razlogov, ki so upravičili predlagano opredelitev trga, s sklicevanjem na oddelek 2 Smernic Nadzornega organa o opredelitvi upoštevnega trga in oceni pomembne tržne moči (1) ter tri glavna merila, navedena v uvodnih izjavah 12 do 19 Priporočila o upoštevnih trgih.

            ODDELEK 2
      Določitev podjetij s pomembno tržno močjo
      Prosimo, navedite, kjer je ustrezno:

                  2.1

                  ime(-na) podjetja(-ij), določenega(-ih), da ima(-jo) posamezno ali skupaj pomembno tržno moč.
                  Kjer je ustrezno, ime(-na) podjetja(-ij), za katero (katera) se šteje, da nima(-jo) več pomembne tržne moči;

                  2.2

                  merila, uporabljena pri odločitvi, ali naj se podjetje določi ali ne kot podjetje, ki ima posamezno ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč;

                  2.3

                  imena glavnih podjetij (konkurentov), prisotnih/dejavnih na upoštevnem trgu;

                  2.4

                  tržne deleže zgoraj navedenih podjetij in podlago za njihov izračun (npr. promet, število naročnikov).

            Prosimo, na kratko povzemite:

                  2.5

                  mnenje nacionalnega organa za konkurenco, kjer to obstaja;

                  2.6

                  rezultate dosedanje javne razprave o predlagani(-h) določitvi(-ah) podjetja(-ij) s pomembno tržno močjo (npr. skupno število prejetih pripomb, število zagovornikov/nasprotnikov).

            ODDELEK 3
      Regulativne obveznosti
      Prosimo, navedite, kjer je ustrezno:

                  3.1

                  pravno podlago za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (členi 9 do 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu));

                  3.2

                  razloge, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti za podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje, določene v členu 8 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva). Ali pa navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, kjer je take informacije mogoče najti;

                  3.3

                  če so predlagani ukrepi drugačni od ukrepov, določenih v členih 9 do 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), prosimo, navedite „izjemne okoliščine“ v smislu člena 8(3) navedene direktive, ki upravičujejo uvedbo takih ukrepov. Ali pa navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, kjer je take informacije mogoče najti.

            ODDELEK 4
      Skladnost z mednarodnimi obveznostmi
      V zvezi s tretjo alineo prvega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), prosimo, navedite, kjer je ustrezno:

                  4.1

                  ali namerava predlagani osnutek ukrepa naložiti, spremeniti ali preklicati obveznosti za akterje na trgu, kot je določeno v členu 8(5) Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu);

                  4.2

                  ime(-na) zadevnega(-ih) podjetja(-ij);

                  4.3

                  katere so mednarodne obveznosti, ki so jih države EFTE sprejele in jih je treba upoštevati.

         (1)  Smernice Nadzornega organa o analizi trga in oceni pomembne tržne moči v okviru regulativnega okvira Skupnosti za elektronske komunikacije in storitve.


				|

		52012DC0027

			PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije /* COM/2012/027 final */

			   	PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU
o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo
za atomsko energijo (Euratom) in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na
področju miroljubne uporabe jedrske energije
1.           Uvod
Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko
energijo Euratom (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) in Vlado Južne Afrike (v
nadaljnjem besedilu: Južna Afrika) o sodelovanju na področju miroljubne
uporabe jedrske energije zajema večino področij skupnega interesa.
Sporazum zagotavlja široko sodelovanje na
področju miroljubne uporabe jedrske energije z vzpostavitvijo splošnega
okvira za politično, tehnično in industrijsko sodelovanje. Ustvaril
bo pravni okvir tako za vlade kot za industrijske subjekte pogodbenic, ki bo
pospešil sodelovanje na tem področju med pogodbenicama.
2.           Pomen Sporazuma
Pomen sklenitve tega sporazuma z namenom
okrepiti celoviti sodelovalni odnos med Skupnostjo in Južno Afriko temelji
zlasti na skupnem interesu, da se vzpostavi stabilen pravni okvir in tako
omogoči enakopravno recipročno sodelovanje na področju
miroljubne uporabe jedrske energije, vključno s trgovinskimi izmenjavami,
ob upoštevanju, da ima Južna Afrika velike rezerve urana in vse pomembnejšo
vlogo na področju civilne uporabe jedrske energije.
Poleg tega bi
sporazum spodbujal znanstveno sodelovanje med Skupnostjo in Južno Afriko,
zlasti z namenom olajšati udeležbo raziskovalnih subjektov Južne Afrike v
raziskovalnih projektih, izvedenih v okviru zadevnih raziskovalnih programov
Skupnosti, in zagotoviti recipročno udeležbo raziskovalnih subjektov
Skupnosti in njenih držav članic v južnoafriških projektih na podobnih
raziskovalnih področjih.
Tako je Južna
Afrika na primer razvila reaktor Pebble Bed Modular Reactor (PBMR), ki bi lahko
postal smiselna alternativa drugim vrstam reaktorjev. Evropske organizacije na
področju raziskav in razvoja so že vključene v ta program.
Južna Afrika je
dejavna tudi na področju medicinskih aplikacij jedrske energije in je
pomemben proizvajalec medicinskih radioizotopov.
Interes Euratoma za podpis tega sporazuma
temelji na dejstvu, da zagotavlja ustrezno raven fizične zaščite,
nadzornih ukrepov in standardov za nadzor izvoza ter olajšuje jedrsko trgovanje
med pogodbenicama. Sporazum tudi zagotavlja prost pretok jedrskih in nejedrskih
materialov, opreme in tehnologije znotraj Skupnosti, zahteva pa tudi, da se
prenosi jedrskega materiala in zagotavljanje zadevnih storitev izvajajo ob
poštenih trgovskih pogojih.
Sklenitev novega sporazuma med Evropsko
skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Južno Afriko o sodelovanju na
področju miroljubne uporabe jedrske energije bo ustvarila dolgoročen
in stabilen okvir za obe pogodbenici ter njuni vladi in industrijske subjekte,
znotraj katerega bi lahko potekalo tako sodelovanje, spodbudilo in olajšalo pa
bo tudi znanstveno sodelovanje pri raziskavah in razvoju na področju
jedrske energije na podlagi vzajemne koristnosti, enakopravnosti in
recipročnosti.
3.           Splošni sistem Sporazuma
Cilj Sporazuma je sodelovanje med Euratomom in
Južno Afriko na področju miroljubne uporabe jedrske energije. Obseg in
oblike sodelovanja (člen III) zajemajo predvsem raziskave in razvoj na
področju jedrske energije, uporabo jedrskih materialov in tehnologij,
prenose jedrskega materiala in opreme ter jedrske nadzorne ukrepe.
Sporazum poleg tega opredeljuje predmete, za
katere velja ta sporazum (člen IV) – različne oblike jedrskega in
nejedrskega materiala – ter podrobno opisuje načine trgovine z jedrskim in
nejedrskim materialom ter opremo (člen V). Poudarjeno je, da se jedrski
material uporablja v miroljubne namene in v skladu z ustreznimi sporazumi o
nadzornih ukrepih (za Skupnost: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in sporazumi o nadzornih
ukrepih Mednarodne agencije za jedrsko energijo (International Atomic Energy
Agency – IAEA) ter njihovimi dodatnimi protokoli[1]).
Sledijo posebne določbe o izmenjavi
informacij in intelektualni lastnini (člen VII) ter izvedbene določbe
(člen VIII). Za zagotovitev nemotenega izvajanja Sporazuma je bil uveden
poseben člen o posvetovanju in reševanju sporov (člen XII) za
vprašanja v zvezi s pravilno uporabo sporazuma. Trajanje sporazuma je
določeno z začetnim obdobjem 10 let, po tem pa bo sporazum samodejno
podaljšan za dodatno obdobje petih let (člen XV).
4.           Sklepna ugotovitev
Komisija glede Sporazuma med Evropsko
skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na
področju miroljubne uporabe jedrske energije, katerega sprejetje se
predlaga, meni, da:
–
je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je
8. oktobra 2010 izdal Svet;
–
potrjuje jasno zavezo obeh pogodbenic neširjenju
jedrskega orožja in zagotavljanju visoke ravni jedrske varnosti z namenom
zagotavljanja miroljubne in varne uporabe jedrske energije;
–
je v skladu s politiko Skupnosti glede varnosti
preskrbe z energijo;
–      bo dodatno okrepil zelo dobre odnose med EU in Južno Afriko, kar zadeva
sodelovanje na področju energetske politike.
Komisija zato predlaga Svetu, da v skladu z
drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti
za atomsko energijo odobri Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo
in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske
energije, ki je v Prilogi.
PRILOGA
SPORAZUM
MED VLADO JUŽNE AFRIKE IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO (EURATOM) O
SODELOVANJU NA PODROČJU MIROLJUBNE UPORABE JEDRSKE ENERGIJE
PREAMBULA
Vlada Republike
Južne Afrike (v nadaljnjem besedilu: Južna Afrika) in Evropska skupnost za
atomsko energijo Euratom (v nadaljnjem besedilu: Skupnost), v nadaljnjem
besedilu imenovani s skupnim nazivom „pogodbenici“, sta se –
OB UPOŠTEVANJU
prijateljskih odnosov in sodelovanja, ki obstaja med obema pogodbenicama;
OB razveseljivi
UGOTOVITVI, da daje gospodarsko, tehnično in znanstveno sodelovanje med
pogodbenicama koristne rezultate;
OB UPOŠTEVANJU
Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi
državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi
strani, sklenjenega 11. oktobra 1999;
OB UPOŠTEVANJU
Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in
pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami
članicami na drugi strani, sklenjenega 23. junija 2000
V ŽELJI po
spodbujanju sodelovanja na področju uporabe jedrske energije v miroljubne
namene;
PONOVNO
POTRJUJOČ močno zavezanost Republike Južne Afrike, Skupnosti in vlad
njenih držav članic neširjenju jedrskega orožja, vključno s
krepitvijo in učinkovito uporabo zadevnih nadzornih ukrepov in izvoznih
nadzornih režimov, v skladu s katerimi bi bilo treba izvajati sodelovanje na
področju miroljubne uporabe jedrske energije med Republiko Južno Afriko in
Skupnostjo;
PONOVNO
POTRJUJOČ podporo Republike Južne Afrike, Skupnosti in vlad njenih držav
članic ciljem Mednarodne agencije za atomsko energijo (v nadaljnjem
besedilu: IAEA) in njenemu sistemu nadzornih ukrepov;
PONOVNO
POTRJUJOČ močno zavezanost Republike Južne Afrike, Skupnosti in
njenih držav članic Konvenciji o fizičnem varovanju jedrskega
materiala, podpisani 3. marca 1980;
KER so Republika
Južna Afrika in vse države članice Skupnosti podpisnice Pogodbe o
neširjenju jedrskega orožja (v nadaljnjem besedilu: NPT), sklenjene
1. julija 1968;
OB UGOTOVITVI, da
jedrski nadzorni ukrepi veljajo v vseh državah članicah Skupnosti v skladu
s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju:
Pogodba Euratom) in v skladu s sporazumi o nadzornih ukrepih, sklenjenih med
Skupnostjo, njenimi državami članicami in IAEA;
OB UPOŠTEVANJU
Pogodbe o afriški coni brez jedrskega orožja (Pogodba iz Pelindabe), sklenjene
11. aprila 1996, ki je začela veljati 15. julija 2009;
OB UGOTOVITVI, da
so Republika Južna Afrika in vlade vseh držav članic Skupnosti
vključene v Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga;
OB UGOTOVITVI, da
je treba upoštevati zaveze Republike Južne Afrike in vlad vseh držav
članic Skupnosti v okviru Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga;
OB PRIZNAVANJU
načela prostega pretoka jedrskega materiala, opreme, nejedrskega materiala
in tehnologije v Skupnosti;
STRINJAJOČ SE, da mora ta sporazum
upoštevati mednarodne obveznosti Evropske unije in Republike Južne Afrike v
okviru Svetovne trgovinske organizacije;
OB PONOVNEM
POUDARJANJU zavezanosti Republike Južne Afrike in vlad držav članic
Skupnosti njihovim dvostranskim sporazumom na področju miroljubne uporabe
jedrske energije –
DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
Člen
I
Opredelitve
Če ni drugače določeno, imajo
izrazi v tem sporazumu naslednji pomen:
1.
„pristojni organ“ pomeni:
(a)
za Republiko Južno Afriko: Ministrstvo za energijo,
(b)
za Skupnost: Evropska komisija,
ali drug organ, o katerem lahko zadevna pogodbenica
kadar koli pisno obvesti drugo pogodbenico;
2.
„oprema“ pomeni predmete, navedene v oddelkih 1, 3,
4, 5, 6 in 7 Priloge B k dokumentu IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1 (Smernice za
jedrski prenos), ki se občasno spremeni;
3.
„informacije“ pomenijo znanstvene ali tehnične
podatke, rezultate ali metode raziskav in razvoja, ki izhajajo iz skupnih
raziskovalnih projektov, in vse druge informacije, ki jih je po mnenju
pogodbenic in/ali udeležencev skupnih raziskovalnih projektov treba zagotoviti
ali izmenjati na podlagi tega sporazuma oziroma raziskav, ki temeljijo na njem;
4.
„intelektualna lastnina“ ima pomen, kot je
opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije
za intelektualno lastnino, podpisane 14. julija 1967, kot je bila
spremenjena 28. septembra 1979, in lahko vključuje tudi drugo
vsebino, o kateri se dogovorita pogodbenici;
5.
„skupni raziskovalni projekt“ pomeni raziskovalni
ali tehnološki razvoj, izvajan z ali brez finančne podpore ene ali obeh
pogodbenic in vključuje sodelovanje udeležencev iz Skupnosti in Južne
Afrike ter jo kot skupno raziskavo pisno označita pogodbenici ali njune
znanstvene in tehnološke organizacije ter agencije, ki izvajajo
znanstvenoraziskovalne programe. Če raziskavo finančno podpira le ena
pogodbenica, jo označi ta pogodbenica in udeleženec tega projekta;
6.
„jedrski material“ pomeni vsak osnovni material ali
posebni cepljivi material, kakor je opredeljeno v členu XX statuta IAEA.
Kakršna koli odločitev sveta guvernerjev IAEA na podlagi člena XX
statuta IAEA, ki spreminja seznam materiala, ki velja za „osnovni material“ ali
„posebni cepljivi material“, v skladu s tem sporazumom velja šele, ko
pogodbenici tega sporazuma druga drugo pisno obvestita, da to odločitev
sprejemata;
7.
„nejedrski material“ pomeni
(c)
devterij in težko vodo (devterijev oksid) in katero
koli drugo devterijevo spojino, pri kateri je razmerje med devterijem in
vodikom večje od 1 : 5000, za uporabo v jedrskem reaktorju, kot
je določeno v odstavku (1.1) Priloge B k informativni okrožnici IAEA
INFCIRC/254/Rev.10/del 1,
(d)
jedrsko uporabni grafit: grafit za uporabo v
jedrskem reaktorju, kot je določeno v odstavku (1.1) Priloge B k
informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1, s čistostjo, manjšo
od 5 ppm ekvivalentov bora, in z gostoto nad 1,50 grama na kubični
centimeter;
8.
„udeleženec“ pomeni vsako osebo, vsak raziskovalni
inštitut, vsak pravni subjekt ali podjetje ali katero koli drugo telo, ki mu
katera koli od obeh pogodbenic dovoli sodelovati v dejavnostih sodelovanja
in/ali skupnih raziskovalnih projektih na podlagi tega sporazuma, vključno
s samima pogodbenicama;
9.
„osebe“ pomenijo katero koli fizično osebo,
podjetje ali drug subjekt, za katerega se uporabljajo veljavni zakoni in drugi
predpisi v zadevni ozemeljski jurisdikciji pogodbenic, vendar izraz ne
vključuje samih pogodbenic;
10.
„rezultati intelektualne dejavnosti (RID)“ pomenijo
informacije in/ali intelektualno lastnino;
11.
„pogodbenici“ sta Republika Južna Afrika na eni
strani in Skupnost na drugi strani;
„Skupnost“ pomeni hkrati:
(a)
pravno osebo, ustanovljeno s Pogodbo Euratom, in
(b)
ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba Euratom;
12.
„tehnologija“ ima enak pomen kot v Prilogi A k
informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1.
Člen
II
Cilj
1.
Namen tega sporazuma je na osnovi vzajemne koristi,
enakopravnosti in recipročnosti spodbuditi in olajšati sodelovanje pri
miroljubni uporabi jedrske energije z namenom okrepiti celotni sodelovalni
odnos med Skupnostjo in Južno Afriko v skladu s potrebami in prednostnimi
nalogami njunih jedrskih programov.
2.
Namen sporazuma je tudi spodbujati znanstveno
sodelovanje med Skupnostjo in Južno Afriko, zlasti z namenom olajšati udeležbo
raziskovalnih subjektov Južne Afrike v raziskovalnih projektih, izvedenih v
okviru zadevnih raziskovalnih programov Skupnosti, in zagotoviti
recipročno udeležbo raziskovalnih subjektov Skupnosti in njenih držav
članic v južnoafriških projektih na podobnih raziskovalnih področjih.
3.
Nobena določba tega sporazuma se ne razume v
smislu, da zavezuje pogodbenici h kateri koli obliki izključnosti, vsaka
pogodbenica pa ima pravico opravljati svoje posle neodvisno od druge, kadar
tako zahteva trg.
Člen
III
Obseg
in oblike sodelovanja
1.
Jedrski material, oprema, nejedrski material ali
jedrski material, pridobljen kot stranski proizvod, se uporabljajo le za
miroljubne namene ter se ne uporabljajo za nobeno jedrsko eksplozivno napravo,
ali za raziskovanje ali razvoj katere koli take naprave, ali za kateri koli
vojaški namen.
2.
Sodelovanje, kateremu je namenjen ta sporazum, se
nanaša na miroljubno uporabo jedrske energije in lahko med drugim
vključuje:
(b)
raziskave in razvoj na področju jedrske
energije (vključno s fuzijskimi tehnologijami);
(c)
uporabo jedrskih materialov in tehnologij, na
primer pri aplikacijah v medicini in kmetijstvu;
(d)
prenose jedrskih materialov in opreme;
(e)
jedrsko varnost, upravljanje z radioaktivnimi
odpadki in porabljenim gorivom, razgradnjo ter zaščito pred sevanjem,
vključno s pripravljenostjo na izredne dogodke in odzivanjem nanje;
(f)
jedrske nadzorne ukrepe;
(g)
druga področja, o katerih se pogodbenici
dogovorita, če jih zajemajo ustrezni programi pogodbenic.
3.
Sodelovanje iz odstavka 2 tega člena se
lahko izvaja v naslednjih oblikah:
(a)
preskrba z jedrskim materialom, nejedrskim
materialom in opremo ter zadevnimi tehnologijami;
(b)
zagotavljanje storitev jedrskega gorivnega cikla;
(c)
po potrebi ustanovitev delovnih skupin za izvedbo
posebnih študij in projektov na področju znanstvenih raziskav in
tehnološkega razvoja;
(d)
izmenjava strokovnjakov, znanstvenih in tehnoloških
informacij, organiziranje znanstvenih seminarjev in konferenc, usposabljanje
administrativnega, znanstvenega in tehničnega osebja;
(e)
posvetovanja o raziskovalnih in tehnoloških
vprašanjih ter izvajanje skupnih raziskav v okviru dogovorjenih programov;
(f)
dejavnosti sodelovanja pri spodbujanju jedrske
varnosti; in
(g)
druge oblike sodelovanja, ki jih lahko pisno
določita pogodbenici.
4.
Sodelovanje, navedeno v odstavku 2 tega člena,
se lahko izvaja tudi med pooblaščenimi osebami in podjetji, ustanovljenimi
na ozemljih pogodbenic.
Člen
IV
Predmeti,
za katere velja sporazum
1.
Ta sporazum se uporablja za jedrski material,
nejedrski material ali opremo, ki se prenaša med pogodbenicama ali osebami
posamezne od njiju bodisi neposredno ali prek tretje države. Za tak jedrski
material, nejedrski material ali opremo začne ta sporazum veljati po
vstopu na ozemeljsko jurisdikcijo pogodbenice prejemnice, pod pogojem, da je
pogodbenica dobaviteljica pogodbenico prejemnico pisno obvestila o
načrtovanem prenosu v skladu s postopki, opredeljenimi v upravnem
sporazumu, in je predlagani prejemnik, če to ni pogodbenica prejemnica,
pooblaščena oseba pod ozemeljsko jurisdikcijo pogodbenice prejemnice.
2.
Jedrski material, nejedrski material ali oprema iz
odstavka 1 tega člena so še naprej predmet tega sporazuma, dokler ni v
skladu s postopki, navedenimi v upravnih sporazumih, ugotovljeno:
(a)
 da so bili takšni predmeti ponovno preneseni ven
iz jurisdikcije pogodbenice prejemnice v skladu z ustreznimi določbami
tega sporazuma; ali
(b)
da jedrski material ni več uporaben oziroma ga
praktično ni več mogoče predelati za jedrsko dejavnost, pomembno
s stališča nadzornih ukrepov iz odstavka 1 člena VI. ali
(c)
da oprema oziroma nejedrski material ni več
uporaben za jedrske namene; ali
(d)
da pogodbenici skupaj določata, da ne sme biti
več predmet tega sporazuma.
3.
Prenos tehnologije je predmet tega sporazuma za
države članice Skupnosti, ki so izrazile pripravljenost za izvedbo takih
prenosov v okviru tega sporazuma s pisnim obvestilom zadevne države
članice Evropski komisiji. Zadevne države članice morajo pred vsakim
prenosom o tem obvestiti Evropsko komisijo na eni in Južno Afriko na drugi
strani.
Člen V
Trgovina z jedrskim materialom, nejedrskim materialom ali opremo
1.
Vsi prenosi jedrskega materiala, nejedrskega
materiala ali opreme, izvedeni v skladu z dejavnostmi sodelovanja, se izvedejo
v skladu z ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, držav članic
Skupnosti in Republike Južne Afrike v zvezi z miroljubno uporabo jedrske
energije, navedenimi v členu VI.
2.
Pogodbenici si, kolikor je mogoče, pomagata
pri postopku naročanja jedrskega materiala, nejedrskega materiala ali
opreme s strani katere koli pogodbenice ali oseb v Skupnosti ali pod
jurisdikcijo Republike Južne Afrike.
3.
Nadaljevanje sodelovanja, predvidenega v tem
sporazumu, je odvisno od obojestransko zadovoljive uporabe sistema nadzornih
ukrepov in nadzora, ki ga je vzpostavila Skupnost v skladu s Pogodbo Euratom,
ter sistema nadzornih ukrepov in nadzora v zvezi z jedrskim materialom,
nejedrskim materialom ali opremo, ki ga je vzpostavila Republika Južna Afrika.
4.
Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za
oviranje prostega pretoka jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme in
tehnologije znotraj ozemlja Skupnosti.
5.
Prenosi jedrskega materiala, za katerega velja ta
sporazum, in zagotavljanje zadevnih storitev se izvajajo na podlagi poštenih
trgovinskih pogojev in ne ogrožajo mednarodnih obveznosti pogodbenic v okviru
Svetovne trgovinske organizacije. Izvajanje tega odstavka ne posega v Pogodbo
Euratom in iz nje izpeljano zakonodajo ter v južnoafriške zakone in predpise.
6.
Vsi ponovni prenosi jedrskega materiala,
nejedrskega materiala, opreme ali tehnologije, za katere velja ta sporazum, ven
iz jurisdikcije pogodbenic, se izvajajo le v okviru obveznosti vlad posameznih
držav članic Skupnosti in Republike Južne Afrike znotraj skupine držav
jedrskih dobaviteljic, znane kot Skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga. Za
ponovne prenose vsakega jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme ali
tehnologije, za katere se uporablja ta sporazum, veljajo zlasti Smernice za
jedrski prenos, kot so določene v informativni okrožnici IAEA
INFCIRC/254/Rev. 9/del 1.
7.
Po začetku veljavnosti tega sporazuma
pogodbenici izmenjata sezname tretjih držav, v katere so ponovni prenosi v
skladu z odstavkom 6 tega člena dovoljeni, ne da bi bilo treba prej
pridobiti dovoljenje pogodbenice dobaviteljice. Vsaka pogodbenica obvesti drugo
pogodbenico o spremembi svojega seznama tretjih držav.
8.
Predhodno pisno soglasje pogodbenice dobaviteljice
se zahteva za ponovne prenose v skladu z odstavkom 6 tega člena v države,
ki niso na seznamu tretjih držav pogodbenice dobaviteljice.
Člen VI
Pogoji
veljavnosti za jedrski material, za katerega se uporablja Sporazum
1.
Za jedrski material, za katerega se uporablja ta
sporazum, veljajo naslednji pogoji:
(a)
v Skupnosti: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s
Pogodbo Euratom in nadzorni ukrepi IAEA v skladu z naslednjimi sporazumi o
nadzornih ukrepih, kot je ustrezno, in z morebitnimi spremembami ali
nadomestki, pod pogojem, da je zagotovljeno kritje, kot zahteva Pogodba o
neširjenju jedrskega orožja:
i)        Sporazum med nejedrskimi državami
članicami Skupnosti, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno
agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 21. februarja 1977
(objavljen kot INFCIRC/193);
ii)       Sporazum med Francijo, Evropsko
skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki
je začel veljati 12. septembra 1981 (objavljen kot INFCIRC/290);
iii)      Sporazum med Združenim kraljestvom,
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko
energijo, ki je začel veljati 14. avgusta 1978 (objavljen kot
INFCIRC/263),
iv)      dodatni protokoli, podpisani
22. septembra 1998, ki so začeli veljati
30. aprila 2004 na podlagi dokumenta, objavljenega kot INFCIRC/540
(okrepljen sistem nadzornih ukrepov, del II);
(b)
v Južni Afriki: nadzorni ukrepi IAEA v skladu s
Sporazumom med vlado Republike Južne Afrike in Mednarodno agencijo za atomsko
energijo o izvajanju nadzornih ukrepov v povezavi s Pogodbo o neširjenju
jedrskega orožja, ki je bil podpisan in je začel veljati 16. septembra
1991 ter bil objavljen kot INFCIRC/394, dopolnjenim z dodatnim protokolom, ki
je bil podpisan in je začel veljati 13. septembra 2002, in v skladu s
Pogodbo o afriški coni brez jedrskega orožja, ki je bila podpisana 11. aprila
1996 in je začela veljati 15. julija 2009.
2.
V primeru, da se uporaba katerega koli sporazuma z
IAEA iz odstavka 1 tega člena znotraj Skupnosti ali Južne Afrike
začasno ustavi ali prekine iz kakršnega koli razloga, zadevna pogodbenica
sklene z IAEA sporazum, ki zagotavlja učinkovitost in kritje, enakovredno
tistemu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v določbi a) ali b) odstavka 1
tega člena, ali, če to ni mogoče,
(a)
Skupnost, če je ustrezno, uporabi nadzorne
ukrepe na podlagi sistema nadzornih ukrepov Euratoma, ki zagotavlja
učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz dogovorov o nadzornih
ukrepih v določbi a) odstavka 1 tega člena, ali, če to ni
mogoče,
(b)
pogodbenici sprejmeta dogovore za uporabo nadzornih
ukrepov, ki zagotavljajo učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz
dogovorov o nadzornih ukrepih v določbi a) ali b) odstavka 1 tega
člena.
3.
Uporaba ukrepov za fizično varovanje je ves
čas na ravneh, ki zadoščajo najmanj merilom iz Priloge C k
informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1, kakor je lahko
spremenjena; dodatno k temu dokumentu se bodo države članice Skupnosti,
Evropska komisija, kakor je ustrezno, in Južna Afrika ob uporabi ukrepov
fizične zaščite sklicevale na svoje obveznosti v skladu s Konvencijo
o fizičnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila podpisana
3. marca 1980, vključno s katerimi koli spremembami, ki veljajo
za vsako pogodbenico, in priporočili iz dokumenta Priporočila o
jedrski varnosti za fizično varovanje jedrskega materiala in jedrskih
naprav (Nuclear Security Recommendations on Physical Protection of Nuclear
Material and Nuclear Facilities) (INFCIRC/225/Rev.5), IAEA Nuclear Security
Series št. 13. Za mednarodni prevoz veljajo določbe Mednarodne konvencije
o fizičnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila podpisana
3. marca 1980, z morebitnimi spremembami, ki veljajo za vsako
pogodbenico, in določbe IAEA za varen prenos radioaktivnih materialov
(varnostni standardi IAEA, serija št. TS-R-1)
4.
Za jedrsko varnost in ravnanje z odpadki se
uporablja Konvencija o jedrski varnosti (informativna okrožnica IAEA
INFCIRC/449), Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in
varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki (informativna okrožnica IAEA
INFCIRC/546), Konvencija o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali
radiološke nevarnosti (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/336) ter Konvencija
o zgodnjem obveščanju o jedrskih nesrečah (informativna okrožnica
IAEA INFCIRC/335).
Člen VII
Izmenjava
informacij in intelektualne lastnine
Uporaba in širjenje informacij ter pravic
intelektualne lastnine, vključno s pravicami industrijske lastnine,
patenti in avtorskimi pravicami ter tehnologijo, ki se prenese v skladu z
dejavnostmi sodelovanja po tem sporazumu, so v skladu z določbami Priloge
A.
Člen
VIII
Izvajanje Sporazuma
1.
Določbe tega sporazuma se izvajajo v dobri
veri in tako, da se ne ovira, zavlačuje ali neumestno vmešava v jedrske
dejavnosti v Južni Afriki in Skupnosti, ter tako, da je izvajanje v skladu s
preudarno upravljavsko prakso, ki je potrebna za gospodarno in varno
opravljanje jedrskih dejavnosti.
2.
Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za
iskanje komercialnih ali industrijskih prednosti, niti za vmešavanje v
domače ali mednarodne komercialne ali industrijske interese katere koli
pogodbenice ali pooblaščenih oseb, niti za vmešavanje v jedrsko politiko
katere koli pogodbenice ali vlad držav članic Skupnosti, niti za oviranje
spodbujanja miroljubne in neeksplozivne uporabe jedrske energije, niti za
oviranje pretoka predmetov, za katere se uporablja ta sporazum ali za katere je
bilo obveščeno, da se bo uporabljal, bodisi znotraj ozemeljske
jurisdikcije pogodbenic ali med Južno Afriko in Skupnostjo.
3.
Z jedrskim materialom, za katerega velja ta
sporazum, se ravna na podlagi načel sorazmernosti, zamenljivosti in
enakovrednosti jedrskih materialov.
4.
Kakršna koli sprememba dokumentov, ki jih je izdala
IAEA in so omenjeni v členih I, V ali VI tega sporazuma, se začne
uporabljati v okviru tega sporazuma le, če sta pogodbenici druga drugo po
diplomatskih poteh pisno obvestili, da se strinjata s to spremembo.
Člen
IX
Upravni
dogovori
1.
Pristojni organi obeh pogodbenic sklenejo upravne
dogovore za zagotovitev učinkovitega izvajanja določb tega sporazuma.
2.
Taki upravni dogovori se lahko med drugim nanašajo
na finančne določbe, dodelitev vodstvenih odgovornosti in podrobne
določbe o razširjanju informacij ter pravic intelektualne lastnine.
3.
Upravni dogovor, sklenjen v skladu z
odstavkom 1 tega člena, se lahko spremeni, če se pristojni
organi o tem medsebojno dogovorijo v pisni obliki.
Člen
X
Veljavna
zakonodaja
Sodelovanje v okviru tega sporazuma mora biti
v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v Južni Afriki in Evropski
uniji, ter z mednarodnimi sporazumi, ki sta jih pogodbenici sklenili. Kar
zadeva Skupnost, veljavna zakonodaja vključuje Pogodbo Euratom in
izpeljano zakonodajo.
Člen
XI
Neskladno
ravnanje
1.
Če katera izmed pogodbenic ali katera koli
država članica Skupnosti krši materialne določbe tega sporazuma,
lahko druga pogodbenica s pisnim obvestilom začasno ali dokončno
prekine, v celoti ali delno, sodelovanje po tem sporazumu.
2.
Preden katera koli pogodbenica tozadevno ukrepa, se
pogodbenici posvetujeta z namenom sprejetja odločitve o tem, ali so
potrebni korektivni ukrepi, in če so, o tem, katere korektivne ukrepe je
treba sprejeti in po kakšnem časovnem razporedu. Takšen ukrep se sprejme
samo v primeru, če dogovorjeni ukrepi niso bili izvedeni v času, o
katerem sta se dogovorili pogodbenici, ali v primeru, ko ni bilo mogoče
najti rešitve po preteku časovnega obdobja, ki sta ga določili
pogodbenici.
3.
Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na izvajanje
dogovorov in/ali pogodb, ki so bili sklenjeni v obdobju njegove veljavnosti in
na dan njegovega prenehanja še niso dokončani, razen če se
pogodbenici dogovorita drugače.
Člen
XII
Posvetovanje
in reševanje sporov
1.
Na zahtevo katere koli pogodbenice se predstavniki
pogodbenic po potrebi sestanejo, da se posvetujejo o zadevah, ki izhajajo iz
razlage ali izvajanja tega sporazuma, z namenom spremljanja njegovega
izvajanja, in da razpravljajo o dodatnih ureditvah sodelovanja, ki niso
določene v tem sporazumu. Ta posvetovanja se lahko izvajajo tudi v obliki
izmenjave korespondence.
2.
Kakršen koli spor glede razlage, uporabe ali
izvajanja tega sporazuma, ki se ne bi rešil s pogajanji ali o katerem se
pogodbenici ne bi sporazumeli drugače, se na zahtevo katere koli
pogodbenice predloži arbitražnemu razsodišču, sestavljenemu iz treh
razsodnikov. Vsaka pogodbenica imenuje enega razsodnika in dva na ta način
imenovana razsodnika izbereta tretjega, ki ni državljan nobene pogodbenice in
ki bo predsednik. Če v tridesetih dneh po vložitvi zahteve za arbitražo
katera izmed pogodbenic ne določi razsodnika, lahko druga pogodbenica v
sporu od predsednika Meddržavnega sodišča zahteva, da imenuje razsodnika
za pogodbenico, ki ga ni določila sama. Če v tridesetih dneh od
določitve ali imenovanja razsodnikov za obe pogodbenici ni izvoljen tretji
razsodnik, lahko katera koli pogodbenica zahteva od predsednika Meddržavnega
sodišča, da imenuje tretjega razsodnika. Večina članov
arbitražnega razsodišča bo zadoščala za sklepčnost in vsi sklepi
se sprejmejo z večino glasov vseh članov arbitražnega
razsodišča. Razsodni postopek določi razsodišče. Odločitve
razsodišča so zavezujoče za obe pogodbenici in jih morata obe
pogodbenici izvršiti. Finančna nadomestila razsodnikov se določijo na
enaki podlagi kakor finančna nadomestila ad hoc sodnikov Meddržavnega
sodišča.
3.
Za namene reševanja sporov se uporablja angleška
različica tega sporazuma.
Člen
XIII
Dodatne
določbe
1.
Ta sporazum ne posega v pravico držav članic,
da sklepajo dvostranske sporazume z Južno Afriko, če ti spoštujejo
pristojnosti držav članic na eni strani in Skupnosti na drugi strani ter
če so popolnoma skladni s cilji in pogoji tega sporazuma. Dvostranski
sporazumi, ki so jih nekatere države članice sklenile pred začetkom
veljavnosti Sporazuma med Skupnostjo in Južno Afriko, se lahko še naprej
uporabljajo.
2.
Določbe za povezavo teh sporazumov in
Sporazuma bi bilo treba, kadar je ustrezno, zasnovati v skladu s pristojnostmi
vsake od pogodbenic tega sporazuma in na podlagi soglasja zadevnih pogodbenic
navedenih sporazumov.
Člen XIV
Spremembe in status Priloge
1.
Pogodbenici se lahko na zahtevo ene ali druge
posvetujeta o morebitnih spremembah tega sporazuma, zlasti z namenom, da bi
upoštevali mednarodno dogajanje na področju jedrskih nadzornih ukrepov.
2.
Ta sporazum je mogoče spremeniti, če se
pogodbenici tako dogovorita.
3.
Vsaka sprememba začne veljati z dnem, ki ga
pogodbenici z izmenjavo diplomatskih not določita za začetek njene
veljavnosti.
4.
Priloga k temu sporazumu je sestavni del tega
sporazuma in jo je mogoče spremeniti v skladu z odstavki 1–3 tega
člena.
Člen
XV
Začetek
in čas veljavnosti
1.
Ta sporazum začne veljati na dan zadnjega
pisnega obvestila, da sta pogodbenici zaključili notranje postopke,
potrebne za začetek njegove veljavnosti.
2.
Ta sporazum ostane v veljavi deset let. Potem se ta
sporazum samodejno podaljšuje vsakič za dobo petih let, razen če
pogodbenica vsaj šest mesecev pred potekom takega dodatnega obdobja obvesti
drugo pogodbenico o svoji nameri, da prekine sporazum.
3.
Ne glede na odložitev izvajanja, prenehanje ali
potek veljavnosti tega sporazuma ali kakršnega koli sodelovanja po tem
sporazumu iz kakršnega koli razloga, obveznosti iz členov III, IV, V, VI,
VII, VIII, IX in X veljajo naprej, dokler kjer koli na ozemlju druge
pogodbenice ali pod njeno jurisdikcijo ali pod njenim nadzorom kjer koli ostane
kakršen koli jedrski material, nejedrski material ali oprema, za katere veljajo
določbe navedenih členov, ali dokler se v skladu z določbami
člena IV ne ugotovi, da ta jedrski material ni več uporaben ali da ga
praktično ni več mogoče predelati v kakršno koli obliko,
uporabno za jedrsko dejavnost, ki je pomembna s stališča nadzornih
ukrepov.
V …,   sestavljeno v dveh izvodih v …. v
angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem,
grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem,
nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem
in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za
to pravilno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
Za Evropsko skupnost za atomsko energijo       Za
Republiko Južno Afriko
PRILOGA A
Usmerjevalna načela za dodeljevanje pravic intelektualne lastnine,
ki izhajajo iz skupnih raziskovalnih dejavnosti v okviru Sporazuma o
sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije
I. LASTNIŠTVO, DODELJEVANJE IN
URESNIČEVANJE PRAVIC
1. Ta priloga se uporablja za sodelovalne
dejavnosti iz tega sporazuma, razen če se pogodbenici dogovorita
drugače. Udeleženci skupaj razvijajo programe tehnološkega upravljanja
(PTU) glede lastništva in uporabe (vključno z objavo) informacij in
intelektualne lastnine, ki bodo ustvarjene pri sodelovalnih dejavnostih. Te PTU
pogodbenici potrdita pred sklenitvijo posebnih pogodb o sodelovanju na
področju raziskovanja in razvoja, na katere se nanašajo.
PTU se pripravijo ob upoštevanju ciljev
sodelovalnih dejavnostih, sorazmernih prispevkov udeležencev, posebnosti
podeljevanja licenc glede na ozemeljsko veljavnost ali posebno področje
uporabe, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci
štejejo za primerne. Pravice in obveznosti, ki se nanašajo na raziskovanje s
strani gostujočih raziskovalcev v okviru tega sporazuma v zvezi z
rezultati intelektualnih dejavnosti (RID), se prav tako urejajo s skupnimi PTU.
2. RID, ki so nastali med sodelovalnimi
dejavnostmi in niso navedeni v PTU, se z odobritvijo pogodbenic dodelijo v
skladu z načeli, navedenimi v PTU. V primeru nestrinjanja so takšni RID
skupna last vseh udeležencev, ki sodelujejo v skupni raziskavi, v kateri so
bili ustvarjeni RID. Vsak sodelujoči, za katerega velja ta določba,
ima pravico do uporabe takih RID za svoje komercialne namene brez ozemeljskih
omejitev.
3. Vsaka pogodbenica zagotavlja, da imajo
druga pogodbenica in njeni udeleženci pravice do RID, ki so jim dodeljene v
skladu s temi načeli.
4. Ob ohranjanju pogojev konkurence na
področjih, ki so predmet tega sporazuma, si vsaka pogodbenica prizadeva
zagotoviti, da se pravice, pridobljene na podlagi tega sporazuma, in dogovori,
sklenjeni v skladu z njim, uresničujejo tako, da zlasti spodbujajo:
(i) širjenje in uporabo nastalih informacij,
pravno razkritih ali drugače pravno danih na voljo, na podlagi Sporazuma;
(ii) sprejetje in izvajanje mednarodnih
tehničnih standardov.
II. AVTORSKO ZAŠČITENA DELA
V okviru tega sporazuma se avtorske pravice,
ki pripadajo pogodbenicama ali njunim udeležencem, obravnavajo skladno z
Bernsko konvencijo za varstvo literarnih in umetniških del (Pariški akt 1971).
III. ZNANSTVENA LITERATURA
Brez poseganja v oddelek IV te priloge in
razen če je v PTU drugače dogovorjeno, rezultate raziskav skupaj
objavita pogodbenici ali udeleženci navedenih sodelovalnih dejavnosti. Ob
upoštevanju navedenega splošnega pravila se uporabljajo naslednji postopki:
(a) v primeru, da pogodbenica ali njeni drugi
udeleženci objavijo znanstvene ali tehnične revije, članke,
poročila, knjige ter video kasete in programsko opremo z rezultati,
nastalimi v sodelovalnih dejavnostih na podlagi tega sporazuma, imajo druga
pogodbenica oziroma njeni drugi udeleženci pravico do svetovne,
neizključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje,
priredbo, prenašanje in javno distribucijo teh del;
(b) pogodbenici zagotovita, da se literatura
znanstvene narave, nastala na podlagi rezultatov sodelovalnih dejavnosti v
skladu s tem sporazumom, ki jo objavijo neodvisni založniki, čim bolj
razširi;
(c) na vseh kopijah del, zaščitenih z
avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi
določb tega sporazuma, morajo biti navedena imena ali psevdonimi avtorjev
dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zahtevajo, da se jih ne navaja.
Na kopijah mora biti tudi dobro vidna navedba o sodelovalni podpori pogodbenic
in/ali njunih predstavnikov in/ali organizacij.
IV. NERAZKRITE INFORMACIJE
1. Dokumentacijske nerazkrite informacije
(a) Vsaka pogodbenica ali njeni udeleženci,
kot je ustrezno, čim prej in po možnosti v PTU določijo, za katere
informacije v zvezi s tem sporazumom želijo, da ostanejo nerazkrite, pri
čemer med drugim upoštevajo naslednja merila:
– tajnost informacij v smislu, da informacije,
kot celota ali v določeni sestavi ali kombinaciji svojih delov, niso
splošno znane strokovnjakom s tega področja ali jim enostavno dostopne na
zakonit način,
– dejanska ali potencialna tržna vrednost
informacij na podlagi njihove tajnosti,
– predhodno varstvo informacij v smislu, da je
zakonsko pristojna oseba izvedla potrebne ukrepe za ohranitev njihove tajnosti,
ki so bili v danih okoliščinah razumni.
Pogodbenici in njuni udeleženci se lahko v
nekaterih primerih dogovorijo, razen če je določeno drugače, da
se informacije (vse informacije ali le njihovi deli), ki so poslane, izmenjane
ali ustvarjene med skupno raziskavo na podlagi Sporazuma, ne smejo razkriti.
(b) Vsaka pogodbenica zagotovi, da druga
pogodbenica nerazkrite informacije v okviru tega sporazuma in njihovo temu
ustrezno posebno naravo zlahka prepozna kot take, na primer s pomočjo
ustrezne oznake ali omejevalnega napisa. To velja tudi za vsako razmnoževanje
navedenih informacij, v celoti ali delno.
Pogodbenica, ki prejme nerazkrite informacije
v skladu s tem sporazumom, spoštuje njihovo posebno naravo. Teh omejitev je
samodejno konec, ko te informacije njihov lastnik brez omejitev razkrije
strokovnjakom z zadevnega področja.
(c) Nerazkrite informacije, sporočene na
podlagi tega sporazuma, lahko pogodbenica prejemnica posreduje svojemu ali pri
njej zaposlenemu osebju ter drugim zadevnim oddelkom ali agencijam pogodbenice
prejemnice, pooblaščenim za posebne namene tekočih sodelovalnih
dejavnosti, pod pogojem, da tako sporočene nerazkrite informacije ureja
posebni dogovor o zaupnosti in se jih kot take zlahka prepozna, kot je zgoraj
navedeno.
(d) S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice,
ki na podlagi tega sporazuma posreduje nerazkrite informacije, lahko
pogodbenica prejemnica take nerazkrite informacije razširi širše kot je sicer
dovoljeno v odstavku (c). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za
zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za tako širše razširjanje,
vsaka pogodbenica pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene
notranje politike, predpisi in zakoni.
2. Nedokumentacijske nerazkrite informacije
Nedokumentacijske nerazkrite ali druge zaupne
ali tajne informacije, pridobljene na seminarjih in drugih srečanjih,
organiziranih v okviru tega sporazuma, ali informacije, ki izhajajo iz
zaposlovanja osebja, uporabe naprav ali skupnih projektov, pogodbenici ali
njuni udeleženci obravnavajo v skladu z načeli, navedenimi za
dokumentacijske informacije v tej prilogi, vendar pod pogojem, da je prejemnik
takih nerazkritih ali drugih tajnih ali zaupnih informacij seznanjen z zaupno
naravo posredovanih informacij takoj ob njihovem posredovanju.
3. Nadzor
Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da
se nerazkrite informacije, ki jih prejme v skladu s tem sporazumom, nadzorujejo
tako, kot je v njem predvideno. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne
bo mogla držati določb o nerazširjanju iz odstavkov 1 in 2 ali da je to
utemeljeno možno pričakovati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.
Pogodbenici se nato posvetujeta z namenom, da določita ustrezen potek
dejavnosti.
V. Okvirne značilnosti programa
tehnološkega upravljanja (PTU)
PTU je poseben sporazum, ki ga sklenejo
udeleženci o izvajanju sodelovalnih dejavnosti ter zadevnih pravicah in
obveznostih udeležencev. V zvezi z RID bo PTU med drugim običajno urejal:
lastništvo, zaščito, uporabniške pravice za namene raziskav in razvoja,
uporabo in širjenje, vključno z dogovori za skupno objavo, pravice in
obveznosti gostujočih raziskovalcev ter postopke za reševanje sporov. PTU
lahko obravnava tudi primarne in sekundarne informacije, izdajo dovoljenj in
končne rezultate.
[1]               INFCIRC/540.


title: Priporočilo Komisije z dne 21. oktobra 2011 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnega programa Povezovanje znanja o podnebju za Evropo

text:
               22.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 310/1

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 21. oktobra 2011
   o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnega programa „Povezovanje znanja o podnebju za Evropo“
   2011/C 310/01
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 181 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Podnebne spremembe so eden velikih izzivov našega časa: københavnski dogovor (1) je določil cilj 2 °C ter poudaril potrebo po velikem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v svetu in pozval k sprejetju ukrepov, ki bi čim bolj zmanjšali učinke podnebnih sprememb.

               (2)

               V naslednjem petem poročilu Medvladnega odbora za podnebne spremembe o oceni (objavljeno naj bi bilo leta 2014) bodo vključeni in ocenjeni novi znanstveni izsledki, ki bodo zagotovili trdo znanstveno podlago za sprejemanje odločitev s poudarkom na prihodnjih podnebnih napovedih, regionalnih vidikih podnebnih sprememb in povezanih vplivih, ocenitvi različnih možnosti za blažitev podnebnih sprememb ter vlogi vsakega sektorja, kot so energija, promet, kmetijstvo in industrija.

               (3)

               Evropska strategija 2020 jasno izpostavlja potrebo, da se dosežejo cilji glede emisij, ki so že določeni na ravni Evropske unije, in poudarja potrebo po okrepitvi odpornosti naših gospodarstev na podnebna tveganja ter naše sposobnosti za preprečevanje katastrof in odziv nanje.

               (4)

               Raziskovanje in inovacije so v središču zgornjih ciljev politike. Predvsem so točnejše podnebne napovedi potrebne za soočenje z morebitnimi prihodnjimi spremembami v pogostnosti in intenzivnosti ekstremnih dogodkov. Raziskave so tudi potrebne za ocenitev izvedljivosti, posledic in izvajanja globalnih ciljev v Evropi in zunaj nje ter za določitev regionalnega vpliva, povezanega s temi cilji. Boljše znanje je ključnega pomena za ugotavljanje možnosti za prilagoditve in blaženje ter za ocenitev njihovih koristi, vpliva in stroškov v primerjavi s scenarijem brez ukrepanja.

               (5)

               Občutljivost in odpornost družbe in ekosistemov na podnebna tveganja še nista dobro poznana. V povezavi s tem je nujno, da se bolje razumejo osnovni procesi zapletenih podnebnih sistemov, s čimer se lahko učinkoviteje odkrije in oceni podnebne spremembe (ali gre za vpliv človeka ali narave same) ter razloči med podnebnimi spremembami in podnebno spremenljivostjo.

               (6)

               Tehnologije za ublažitev, koncepti in mehanizmi so nujno potrebni za zagotovitev velikih zmanjšanj emisij ogljikovega dioksida do leta 2050, vključno z raziskavami in inovacijami na področju obnovljivih virov energije, zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, energetske učinkovitosti, alternativnih goriv, spremembe rabe zemljišč, trajnostne mobilnosti, kmetijstva in gozdarstva ter zmanjšanja emisij onesnaževal, ki vplivajo na zdravje ljudi ali okolje.

               (7)

               Razviti bi bilo treba podnebne storitve za pripravo, razpoložljivost in uporabo na znanosti temelječih podnebnih napovedi. V zvezi s tem so potrebne raziskave za izboljšanje in razvoj dolgoročnih opazovalnih sistemov, podatkovnih analiz, modelov in sistemov za napovedovanje v več časovnih okvirih. Potrebno je tudi podpreti ustanavljanje uspešnih partnerstev med ponudniki in uporabniki.

               (8)

               Svet za konkurenčnost je na zasedanju 26. maja 2010 (2)„povezovanje znanja o podnebju za Evropo“ priznal kot področje, na katerem lahko skupno načrtovanje programov zagotovi pomembno dodano vrednost glede na sedanje razdrobljeno prizadevanje držav članic na področju raziskav. Zato je sprejel sklepe, v katerih priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje. Analiza nacionalnih raziskovalnih dejavnosti iz delovnega dokumenta služb Komisije potrjuje, da je potrebna boljša usklajenost za povečanje učinkovitosti in vpliva raziskav ter za izkoristek medsebojnih delovanj z dejavnostmi, izvedenimi na ravni EU, preko razvoja skupnega strateškega načrta za raziskave.

               (9)

               Raziskovanje podnebnih sprememb in z njimi povezano raziskovanje je ključno področje znotraj raziskovalnega okvirnega programa Evropske unije, ki ima veliko strateško vlogo pri podpiranju postopka politike Evropske unije z upoštevanjem globalne dimenzije podnebnih sprememb. Dejavnosti znotraj te pobude za skupno načrtovanje programov morajo biti na tem področju tesno usklajene s sedmim raziskovalnim okvirnim programom Evropske unije in prihodnjimi programi Evropske unije na tem področju, zlasti okvirnim programom za raziskave in inovacije Horizon 2020.

               (10)

               Skupno načrtovanje raziskav o povezovanju znanja o podnebnih spremembah bi zagotovilo usklajenost raziskav na tem področju, kar bi pomembno prispevalo k izgradnji polno delujočega Evropskega raziskovalnega prostora za podnebne spremembe ter okrepilo vodilno vlogo Evrope in konkurenčnost raziskav na tem področju.

               (11)

               Države članice morajo za uresničitev ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri nadaljnjem razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa.

               (12)

               Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri vseh pobudah za skupno programiranje, morajo države članice redno poročati Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice se spodbuja, da razvijejo skupno vizijo o tem, kako lahko sodelovanje in usklajevanje na področju raziskav na ravni Unije pomagata pri spoprijemanju z izzivom blaženja posledic klimatskih sprememb in prilaganja na njih, in sicer s povezovanjem znanosti, politike, ekonomije in družbe. Države članice bi morale pri tem v celoti sodelovati, zlasti države, v katerih se pričakuje, da bodo učinki podnebnih sprememb veliki.

               2.

               Države članice se spodbuja k razvoju skupnega strateškega raziskovalnega programa, v katerem bi opredelile srednje- do dolgoročne potrebe in cilje na področju podnebnih sprememb. Ta mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem so določeni prednostne naloge in roki ter opredeljeni ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za njegovo izvajanje.

               3.

               Države članice se spodbuja, naj v operativni strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe:

                           (a)

                           okrepitev izmenjave informacij o zadevnih regionalnih in nacionalnih programih, raziskovalnih dejavnostih in raziskovalnih programih, ki jih usklajuje Evropska unija, tudi z namenom, da se redno posodablja oris stanja evropskih raziskav na tem področju;

                           (b)

                           izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic;

                           (c)

                           določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev;

                           (d)

                           opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (c);

                           (e)

                           zagotovitev usklajevanja in razvoja medsebojnega delovanja z obstoječimi shemami za raziskave in inovacije v Evropski uniji, kot je okvirni program in zlasti predoperativni ukrepi pobude Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT/skupnostjo znanja in inovacij (KIC), raziskovalne dejavnosti, ki se spodbujajo preko kohezijske politike, in druge povezane pobude za skupno programiranje ter organizacijo Evropske unije Clearinghouse o prilagoditvi, ki jo upravljata Komisija in Evropska agencija za okolje. Na zadevnih področjih podnebnih sprememb, ki niso posebej obravnavana v tej pobudi za skupno programiranje, zlasti glede razvoja možnosti za blažitev in prilagajanje ter tveganj in priložnosti ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami, bi bilo treba razviti močne povezave;

                           (f)

                           souporaba, kjer je to mogoče, raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov in vplivov podnebnih sprememb;

                           (g)

                           spodbujanje boljšega sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, ki so povezani s podnebnimi spremembami in na katere te spremembe vplivajo;

                           (h)

                           izmenjava in širjenje znanja, inovacij ter interdisciplinarnih metodoloških pristopov zlasti glede za politiko pomembnih rezultatov;

                           (i)

                           zagotavljanje primernih znanstvenih informacij oblikovalcem politik na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije;

                           (j)

                           vzpostavitev primernih izmenjav informacij z zadevnimi mednarodnimi programi;

                           (k)

                           oblikovanje mrež med centri, ki se ukvarjajo z raziskavami podnebnih sprememb, vključno s centri zunaj evropskega raziskovalnega prostora;

                           (l)

                           okrepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje.

               4.

               Države članice se spodbuja, da ohranjajo in nadalje razvijajo skupno upravljavsko strukturo na področju podnebnih sprememb, katere naloga je vzpostaviti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa.

               5.

               Države članice se spodbuja, da skupaj izvajajo strateški raziskovalni program prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti v skladu s smernicami za okvirne pogoje za skupno načrtovanje, ki jih je oblikovala skupina Sveta na visoki ravni za skupno načrtovanje (3).

               6.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju.

               7.

               Države članice se spodbuja, da se pri razvijanju in izvajanju morebitnega mednarodnega sodelovanja pri strateškem raziskovalnem programu tesno povežejo s Strateškim forumom za mednarodno sodelovanje v znanosti in tehnologiji (Strategic Forum for International Science and Technology Cooperation (SFIC)), s čimer bodo zagotovile skladnost s pobudami SFIC.

               8.

               Države članice se spodbuja, naj z letnimi poročili o napredku Komisiji redno poročajo o napredku pri tej pobudi za skupno načrtovanje programov.

      V Bruslju, 21. oktobra 2011

            Za Komisijo

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije

      (1)  Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (2009), poročilo pogodbenic na petnajstem zasedanju konvencije v Københavnu od 7. do 19. decembra 2009.

      (2)  10246/10

      (3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf