title: Priporočilo Komisije z dne 23. junija 2009 o referenčnih metapodatkih za Evropski statistični sistem (Besedilo velja za EGP)

text:
               30.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 168/50

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 23. junija 2009
   o referenčnih metapodatkih za Evropski statistični sistem
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/498/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski statistični kodeks ravnanja (1), namenjen nacionalnim in skupnostnim statističnim organom, navaja 15 načel, povezanih z institucionalnim okoljem, statističnim procesom in statističnimi rezultati.

               (2)

               Načelo 15 Evropskega statističnega kodeksa ravnanja obravnava dostopnost in jasnost evropske statistike in hkrati poudarja, da morajo biti spremni metapodatki dokumentirani v skladu s standardiziranim sistemom metapodatkov.

               (3)

               Referenčni metapodatki so sestavni del sistema metapodatkov vsakega statističnega organa.

               (4)

               S sprejetjem Evropskega statističnega kodeksa ravnanja so se nacionalni in skupnostni statistični organi zavezali visokokakovostni statistiki, ki zahteva tudi bolj pregledno in usklajeno poročanje o kakovosti podatkov.

               (5)

               V okviru pobude SDMX o skupnih tehničnih in statističnih standardih za izmenjavo podatkov in metapodatkov, ki so jo oblikovali Banka za mednarodne poravnave, Evropska centralna banka, Statistični urad Skupnosti (Eurostat), Mednarodni denarni sklad, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Združeni narodi in Svetovna banka, so bile vzpostavljene vsebinske smernice SDMX, ki podpirajo ustvarjanje in izvajanje usklajenih referenčnih metapodatkov v Evropskem statističnem sistemu.

               (6)

               S pripravo referenčnih metapodatkov na podlagi usklajenega seznama statističnih konceptov v Evropskem statističnem sistemu, pri kateri lahko nacionalni in skupnostni statistični organi po potrebi dodajajo dodatne statistične koncepte s posebnih statističnih področij, je mogoče znatno povečati učinkovitost.

               (7)

               Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (2) določa referenčni okvir za to priporočilo –

         DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA:

               1.

               Nacionalni statistični organi so pozvani, da uporabljajo statistične koncepte in podkoncepte iz Priloge, kadar so referenčni metapodatki urejeni na različnih statističnih področjih in kadar se referenčni metapodatki izmenjujejo v Evropskem statističnem sistemu in zunaj tega sistema.

               2.

               Če je za posebna statistična področja potrebno, morajo nacionalni statistični organi dodati dodatne statistične koncepte na gornji seznam konceptov in podkonceptov.

               3.

               Nacionalni statistični organi so pozvani k rednemu obveščanju Komisije (Eurostata) o uporabi konceptov in podkonceptov iz Priloge.

      V Bruslju, 23. junija 2009

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Član Komisije

      (1)  Priporočilo Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti COM(2005) 217 konč.

      (2)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

      PRILOGA

         Seznam statističnih konceptov in podkonceptov (vključno z opredelitvami konceptov in podkonceptov)

                  Številka

                  Koncepti

                  Podkoncepti

                  Opisi

                  1.

                  Kontaktni podatki

                  Individualne ali organizacijske kontaktne točke za podatke ali metapodatke, vključno z informacijami o tem, kako priti do kontaktnih točk.

                  1.1

                  Kontaktna organizacija

                  Ime organizacije kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  1.2

                  Enota kontaktne organizacije

                  Pododdelek organizacije, na katerega se je mogoče obrniti.

                  1.3

                  Kontaktno ime

                  Ime kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  1.4

                  Funkcija kontaktne osebe

                  Področje tehnične pristojnosti kontaktne osebe, na primer „metodologija“, „upravljanje podatkovnih zbirk“ ali „izkazovanje“.

                  1.5

                  Kontaktni poštni naslov

                  Poštni naslov kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  1.6

                  Kontaktni e-naslov

                  E-naslov kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  1.7

                  Kontaktna telefonska številka

                  Telefonska številka kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  1.8

                  Kontaktna številka telefaksa

                  Številka telefaksa kontaktnih točk za podatke ali metapodatke.

                  2.

                  Posodobitev metapodatkov

                  Datum, ko je bil element metapodatkov vstavljen ali spremenjen v zbirki podatkov.

                  2.1

                  Metapodatki nazadnje potrjeni

                  Datum zadnje potrditve upravljavca portala, da so poslani metapodatki še aktualni, čeprav vsebina ni bila spremenjena.

                  2.2

                  Metapodatki nazadnje poslani

                  Datum zadnjega izkazovanja metapodatkov.

                  2.3

                  Metapodatki nazadnje posodobljeni

                  Datum zadnje posodobitve vsebine metapodatkov.

                  3.

                  Statistična predstavitev

                  3.1

                  Opis podatkov

                  Glavne, na razumljiv način opisane karakteristike podatkovnega niza, ki se nanašajo na izkazane podatke in kazalnike.

                  3.2

                  Sistem klasifikacije

                  Razporeditev ali razdelitev objektov v skupine na podlagi skupnih karakteristik teh objektov.

                  3.3

                  Zajetje po sektorjih

                  Glavni gospodarski ali drugi sektorji, zajeti s statistiko.

                  3.4

                  Statistični koncepti in opredelitve

                  Statistične karakteristike statističnih opazovanj.

                  3.5

                  Statistična enota

                  Subjekt, za katerega se iščejo informacije in za katerega se statistični podatki na koncu urejajo.

                  3.6

                  Statistična populacija

                  Skupno število ali populacija opredeljenega razreda ljudi, objektov ali dogodkov.

                  3.7

                  Referenčno območje

                  Država ali geografsko območje, na katero se merjeni statistični pojav nanaša.

                  3.8

                  Zajeti čas

                  Časovno obdobje, za katero so podatki na voljo.

                  3.9

                  Bazno obdobje

                  Časovno obdobje, ki se uporablja kot podlaga indeksnega števila, ali na katero se nanaša konstantna časovna serija.

                  4.

                  Merska enota

                  Enota, v kateri se vrednosti podatkov merijo.

                  5.

                  Referenčno obdobje

                  Časovno obdobje ali trenutek, na katerega naj bi se merjeno opazovanje nanašalo.

                  6.

                  Institucionalni mandat

                  Niz pravil ali drug uradni niz navodil, ki dodeljujejo odgovornost in pristojnost organizaciji za zbiranje, obdelavo in izkazovanje statističnih podatkov.

                  6.1

                  Pravni akti in drugi dogovori

                  Pravni akti ali drugi uradni ali neuradni dogovori, ki dodeljujejo odgovornost in pristojnost agenciji za zbiranje, obdelavo in izkazovanje statističnih podatkov.

                  6.2

                  Izmenjava podatkov

                  Ureditev ali postopki za izmenjavo podatkov in usklajevanje med agencijami, ki pripravljajo podatke.

                  7.

                  Zaupnost

                  Lastnost podatkov, ki navaja, v kolikšni meri bi njihovo nepooblaščeno razkritje lahko škodovalo interesom vira ali drugih zadevnih strani.

                  7.1

                  Politika zaupnosti

                  Zakonodajni ukrepi ali drugi uradni postopki, ki preprečujejo nepooblaščeno razkritje podatkov, ki neposredno ali posredno identificirajo osebo ali gospodarski subjekt.

                  7.2

                  Zaupnost – obdelava podatkov

                  Pravila, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov za zagotovitev statistične zaupnosti in preprečitev nepooblaščenega razkritja.

                  8.

                  Politika objave

                  Pravila za izkazovanje statističnih podatkov zainteresiranim stranem.

                  8.1

                  Koledar objav

                  Urnik datumov statističnih objav.

                  8.2

                  Dostop do koledarja objav

                  Dostop do informacij o koledarju objav.

                  8.3

                  Dostop uporabnikov

                  Politika objave podatkov uporabnikom, obseg izkazovanja (npr. za javnost, izbranim uporabnikom), kako so uporabniki obveščeni, da so bili podatki objavljeni in ali politika opredeljuje izkazovanje statističnih podatkov vsem uporabnikom.

                  9.

                  Pogostost izkazovanja

                  Časovni interval, v katerem se statistični podatki izkazujejo v določenem časovnem obdobju.

                  10.

                  Format izkazovanja

                  Mediji, s katerimi se statistični podatki in metapodatki izkazujejo.

                  10.1

                  Nova objava

                  Redna ali priložnostna sporočila za javnost, povezana s podatki.

                  10.2

                  Publikacije

                  Redne ali priložnostne publikacije, v katerih so podatki na voljo javnosti.

                  10.3

                  Spletna zbirka podatkov

                  Informacije o spletnih zbirkah podatkov, v katerih je mogoče dostopati do izkazanih podatkov.

                  10.4

                  Dostop do mikropodatkov

                  Informacije o tem, ali se izkazujejo tudi mikropodatki.

                  10.5

                  Drugo

                  Sklicevanja na druga najpomembnejša opravljena izkazovanja podatkov.

                  11.

                  Dostopnost dokumentacije

                  11.1

                  Dokumentacija o metodologiji

                  Opisno besedilo in sklicevanja na dosegljive metodološke dokumente.

                  11.2

                  Dokumentacija o kakovosti

                  Dokumentacija o uporabljenih postopkih za vodenje in oceno kakovosti.

                  12.

                  Vodenje kakovosti

                  Sistemi in okviri, ki so v organizaciji vzpostavljeni za zagotavljanje kakovosti statističnih proizvodov in procesov.

                  12.1

                  Zagotavljanje kakovosti

                  Vse uporabljene sistematične dejavnosti, ki omogočajo zaupanje, da bodo procesi izpolnjevali zahteve za statistične rezultate.

                  12.2

                  Ocenjevanje kakovosti

                  Splošna ocena kakovosti podatkov na podlagi standardnih meril kakovosti.

                  13.

                  Ustreznost

                  Stopnja, do katere statistične informacije izpolnjujejo sedanje in potencialne potrebe uporabnikov.

                  13.1

                  Potrebe uporabnikov

                  Opis uporabnikov in njihovih potreb glede statističnih podatkov.

                  13.2

                  Zadovoljstvo uporabnikov

                  Ukrepi za določanje zadovoljstva uporabnikov.

                  13.3

                  Popolnost

                  Stopnja, do katere so na voljo vse statistike, ki so potrebne.

                  14.

                  Natančnost in zanesljivost

                  Natančnost: približek izračunov ali ocen natančnim ali pravim vrednostim, ki naj bi jih statistika izmerila.
                  Zanesljivost: približek začetne ocenjene vrednosti poznejši ocenjeni vrednosti.

                  14.1

                  Splošna natančnost

                  Ocena natančnosti, povezana z določenim nizom podatkov ali področjem, ki povzema različne komponente.

                  14.2

                  Vzorčna napaka

                  Del razlike med vrednostjo populacije in oceno take vrednosti, izpeljan iz naključnega vzorca, kar je posledica dejstva, da je oštevilčen samo podniz populacije.

                  14.3

                  Nevzorčna napaka

                  Napaka v ocenah raziskovanja, ki jih ni mogoče pripisati nihanjem v vzorčenju.

                  15.

                  Pravočasnost in točnost

                  15.1

                  Pravočasnost

                  Časovno obdobje med dostopnostjo podatkov in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo.

                  15.2

                  Točnost

                  Razpon časa med dejansko predložitvijo podatkov in ciljnim datumom, ko naj bi bili predloženi.

                  16.

                  Primerljivost

                  Merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji ali v časovnem obdobju.

                  16.1

                  Primerljivost – geografska

                  Stopnja, do katere je statistika primerljiva med geografskimi območji.

                  16.2

                  Časovna primerljivost

                  Stopnja, do katere je statistika primerljiva ali združljiva v daljšem časovnem obdobju.

                  17.

                  Usklajenost

                  Primernost statistike za zanesljivo združevanje na različne načine in za različne rabe.

                  17.1

                  Usklajenost – medpodročna

                  Stopnja, do katere je statistika združljiva s statistiko, pridobljeno z drugimi viri podatkov ali statističnimi področji.

                  17.2

                  Usklajenost – notranja

                  Stopnja, do katere je statistika dosledna v določenem podatkovnem nizu.

                  18.

                  Stroški in obremenitev

                  Stroški, povezani z zbiranjem in pripravo statističnega proizvoda, in obremenitev za anketirance.

                  19.

                  Revizija podatkov

                  Kakršna koli sprememba vrednosti v objavljeni statistiki.

                  19.1

                  Revizija podatkov – politika

                  Politika zagotavljanja preglednosti izkazanih podatkov, pri čemer se urejajo začasni podatki, ki so pozneje revidirani.

                  19.2

                  Revizija podatkov – praksa

                  Informacije o praksi revidiranja podatkov.

                  20.

                  Statistična obdelava

                  20.1

                  Osnovni podatki

                  Karakteristike in komponente surovih statističnih podatkov, uporabljenih za urejanje statističnih agregatov.

                  20.2

                  Pogostost zbiranja podatkov

                  Pogostost zbiranja osnovnih podatkov.

                  20.3

                  Zbiranje podatkov

                  Sistematični proces zbiranja podatkov za uradno statistiko.

                  20.4

                  Potrditev podatkov

                  Proces spremljanja rezultatov urejanja podatkov in zagotavljanja kakovosti statističnih rezultatov.

                  20.5

                  Urejanje podatkov

                  Postopki obdelave podatkov za pridobitev novih informacij v skladu z določenim nizom pravil.

                  20.6

                  Prilagoditev

                  Niz postopkov, uporabljenih za spremembo statističnih podatkov z namenom njihove uskladitve z nacionalnimi in mednarodnimi standardi ali za odpravljanje razlik v kakovosti pri urejanju posebnih nizov podatkov.

                  21.

                  Opomba

                  Dodatno opisno besedilo, ki se lahko priloži podatkom ali metapodatkom.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/61

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/18
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) ter člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2011 ter dal mnenje o posodobljenem programu Malte za stabilnost za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je Komisija 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Malta je 30. aprila 2012 predložila program za stabilnosti, ki zajema obdobje 2012–2015 in 23. aprila 2012 nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, optimističen, zlasti v zadnjih letih obdobja programa, če se primerja s potencialno rastjo, kot jo ocenjuje Komisija. Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je postopoma zmanjšati primanjkljaj, in sicer na 0,3 % BDP leta 2015, po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2011. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj strukturno uravnoteženega položaja, ki ga je treba doseči po koncu programskega obdobja. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Obstajajo dejavniki tveganja, da bodo proračunski rezultati slabši od ciljnih, in sicer zaradi (i) nižjih prihodkov glede na to, da je makroekonomski scenarij osnovan nekoliko optimistično, (ii) morebitnih prekoračitev v trenutnih primarnih odhodkih in (iii) prestrukturiranja nacionalnega letalskega prevoznika (Air Malta), ki trenutno poteka, in finančnega položaja dobavitelja energije (Enemalta). Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) se načrtuje, da bo letni napredek na poti do izpolnitve srednjeročnega proračunskega cilja v skladu z mejno vrednostjo 0,5 % BDP iz Pakta za stabilnost in rast.
               Ob upoštevanju enkratnih ukrepov, ki jih je določila Komisija in so vključeni v proračunske cilje, je povprečni napredek k izpolnitvi srednjeročnega proračunskega cilja nekoliko večji (¾ % BDP), vendar zelo neenakomerno porazdeljen, saj v letu 2012 ne predvideva napredka, v letu 2013 pa sledijo prizadevanja v višini 1¼ %. V skladu z informacijami iz programa za stabilnost naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast skozi celotno obdobje trajanja programa. Vendar pa dejavniki tveganja, ki bi lahko ogrozili proračunske cilje, pomenijo, da bi bila povprečna prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja lahko počasnejša, kot bi bilo ustrezno. V programu za stabilnost je načrtovano, da se bo delež celotnega javnega dolga po najvišji vrednosti, doseženi leta 2011, in sicer 72 % BDP, začel zmanjševati in leta 2015 znašal 65,3 % BDP (kar je še vedno nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe).
               Glede na načrte iz programa za stabilnost Malta dovolj hitro napreduje proti izpolnitvi mejne vrednosti znižanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast do konca prehodnega obdobja (2015), vendar je ta ocena lahko tvegana, saj se delež javnega dolga lahko izkaže za višjega od pričakovanega zaradi možnosti večjih primanjkljajev ter prilagoditev stanj in tokov. Srednjeročni proračunski okvir Malte je še naprej nezavezujoč, kar pomeni razmeroma kratek okvir fiskalnega načrtovanja. Program za stabilnost napoveduje, da vlada razmišlja o reformah vsakoletnega proračunskega postopka, vključno s časovnicami, ter o uvedbi fiskalnega pravila v svojo ustavo, ki bo vključevalo spremljevalne in popravne mehanizme, v skladu z nedavnimi spremembami v upravljalnem okviru euroobmočja.

               (11)

               Kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ, naj bi na Malti glede na projekcije dolgoročno povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva občutno preseglo povprečje EU. Zelo nizka stopnja aktivnosti starejših delavcev, vključno s starejšimi ženskami, razmeroma nizka upokojitvena starost in uporaba shem predčasne upokojitve povečujejo zahtevnost tega izziva. Neodvisna delovna skupina za pokojnine je decembra 2010 predložila predloge za nadaljnjo pokojninsko reformo, ki vsebuje povezavo med upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo ter uvaja dodatne stebre pokojninskega sistema. To je bilo predmet posvetovanja z interesnimi skupinami, vendar mora vlada šele objaviti svoje stališče. Poleg tega nacionalni program reform ne predlaga celovite strategije za aktivno staranje. Malta je uvedla ukrepe za boj proti delu na črno, vendar obstaja nevarnost, da bodo ti ukrepi ustvarili nepotreben pritisk na vzdržnost javnih financ.

               (12)

               Prestrukturiranje malteškega gospodarstva je ustvarilo neskladje med povpraševanjem in ponudbo znanj, ki ga je še povečal nizek delež oseb z dokončano univerzitetno izobrazbo in visok delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje. Prizadevanja za izboljšanje povezav med izobraževalnim sistemom in potrebami na trgu dela je treba ohraniti, da se tako zagotovijo trajni rezultati. Od Malte se pričakuje, da bo do konca leta 2012 predstavila strategijo za odpravo zgodnjega opuščanja šolanja med mladimi. Poleg tega nima nobenega celovitega sistema za zbiranje in analiziranje informacij o tem pojavu.

               (13)

               Na Malti je še vedno prisotna nizka stopnja udeležbe žensk in starejših delavcev na trgu dela. Malta zdaj sprejema ukrepe za vrnitev žensk med delovno silo pri čemer priznava problematiko starejših žensk. Vendar so razlike v zaposlenosti med spoloma izrazito negativne za ženske, predvsem zaradi nezadostne ponudbe cenovno dostopnih ustanov za varstvo otrok in podaljšano bivanje po pouku, čemur se pridružuje še dejstvo, da je Malta skromna pri sprejemanju družini prijaznih ukrepov, kot sta prilagodljiv delovni čas in delo na daljavo.

               (14)

               Malta ostaja ena redkih držav članic s splošnim sistemom indeksacije plač. Medtem ko ima ta mehanizem značilnosti, ki lahko blažijo njegov učinek, vključuje tudi tveganje plačno-inflacijske spirale, zlasti ker cene uvoza niso izključene iz indeksa in lahko ovirajo konkurenčnost, zlasti v delovno intenzivnih sektorjih. Organi so opravili pregled, vendar njegovi rezultati še niso znani, poleg tega se tudi razprava o konkretnih predlogih za reformo še ni začela.

               (15)

               Energetska oskrba Malte ostaja skoraj v celoti odvisna od uvožene nafte, medtem ko je delež obnovljivih virov energije še naprej zanemarljiv. Visoke cene električne energije lahko ohromijo konkurenčnost malih in srednje velikih podjetij v državi. Odpravljanje pomanjkljivosti pri energetski učinkovitosti lahko ustvari dvojno korist, in sicer izboljšanje konkurenčnosti ter doseganje energetskih in podnebnih ciljev. Sprejete so bile številne pobude na teh področjih, kot so spodbujanje pridobivanja fotovoltaične energije in razvoj polj vetrnih elektrarn, vzpostavitev električne povezave s Sicilijo in spodbujanje uporabe avtomobilov z nizko porabo goriva. Vendar je še prezgodaj, da bi lahko ocenili dejanski učinek teh pobud, zato je treba njihovo izvajanje natančno spremljati.

               (16)

               Bančni sistem na Malti je zelo velik glede na velikost gospodarstva, njegova bilančna vsota pa znaša okrog 800 % BDP. Že sama velikost sektorja pomeni, da bi motnje finančne stabilnosti lahko imele nesorazmeren učinek na domače gospodarstvo. Globalni padec gospodarske rasti je sprožil povečanje števila problematičnih posojil, vendar brez istočasnega povečanja rezerv. Zlasti je vzrok ranljivosti velika izpostavljenost nepremičninskemu trgu, ki predstavlja več kot polovico vseh posojil domačemu prebivalstvu, predvsem ker ni mogoče izključiti nadaljnjega popravka navzdol pri cenah nepremičnin, medtem ko je razpoložljivih stanovanj trenutno preveč.

               (17)

               Malta je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na izboljšanje konkurenčnosti, spodbujanje zaposlovanja in spodbujanje vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala v priporočilih.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo malteške ekonomske politike. Ocenila je program za stabilnost za leto 2012 in nacionalni program reform za leto 2012. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Malti, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila, pripravljena med evropskim semestrom, so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 6 v nadaljevanju.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Okrepi proračunsko strategijo v letu 2012 z dodatnimi trajnimi ukrepi, da se zagotovi ustrezen napredek proti srednjeročnemu proračunskemu cilju in primanjkljaj zadrži pod 3 % BDP brez enkratnih ukrepov. Nato nadaljuje fiskalno konsolidacijo z ustrezno hitrostjo, tako da primerno napreduje proti izpolnitvi srednjeročnega proračunskega cilja, vključno z izpolnitvijo merila za odhodke, in proti izpolnitvi merila za zmanjšanje dolga z opredelitvijo konkretnih ukrepov, ki bodo podkrepili cilje v zvezi s primanjkljajem od leta 2013 dalje, pri tem pa mora biti v primeru odstopanj pripravljena na sprejetje dodatnih ukrepov. Najpozneje do konca leta 2012 naj izvede zavezujoč večletni fiskalni okvir, temelječ na predpisih. Izboljša naj izpolnjevanje davčnih obveznosti in se bori proti davčnim utajam ter zmanjša spodbude za zadolženost na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb.

               2.

               Takoj sprejme ukrepe za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, vključno z zvišanjem dejanske upokojitvene starosti, tudi na podlagi znatno pospešenega postopnega zviševanja zakonsko določene upokojitvene starosti v primerjavi s trenutno zakonodajo ter na podlagi jasnega povezovanja zakonsko predpisane upokojitvene starosti in pričakovane življenjske dobe; sprejme ukrepe za spodbujanje zasebnega pokojninskega varčevanja. Sprejme ukrepe za večjo udeležbo starejših delavcev med delovno silo in odvračanje od uporabe shem predčasnega upokojevanja.

               3.

               Sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke stopnje zgodnjega opuščanja šolanja. Na področju izobraževalnega sistema si prizadeva za politiko, s katero bo zagotovila znanja, ki so potrebna na trgu dela. Izboljša ponudbo in poveča cenovno dostopnost ustanov za varstvo otrok in izvenšolske dejavnosti, katerih namen je zmanjšati zaposlitvene razlike med spoloma.

               4.

               Sprejme nadaljnje ukrepe, ki so potrebni, da se ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami izvede reforma sistema kolektivnih pogajanj in indeksacij plač, da se bolje upošteva razvoj dogodkov na področju delovne produktivnosti in zmanjša vpliv uvoznih cen na indeks.

               5.

               Da bi zmanjšala odvisnost od uvožene nafte, okrepi prizadevanja za spodbujanje energetske učinkovitosti in poveča delež energije, pridobljene iz obnovljivih virov, s pozornim spremljanjem obstoječih spodbujevalnih mehanizmov in dajanjem prednosti nadaljnjemu razvoju infrastrukture, vključno z dokončanjem električne povezave s Sicilijo.

               6.

               Da bi okrepila bančni sektor, sprejme ukrepe za ublažitev morebitnih tveganj, ki izvirajo iz velike izpostavljenosti nepremičninskemu trgu. Sprejme ukrepe za nadaljnje večanje rezerv za izgube zaradi oslabitve posojil.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 215, 21.7.2011, str. 10.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije izračunale na podlagi podatkov, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta (EU) 2016/212 z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2014

text:
               16.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/61

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/212
   z dne 12. februarja 2016
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2014
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2014.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3

      (2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

      (3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (4)  UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL C 373, 10.11.2015, str. 289.


				|

		52013PC0632

			Priporočilo SKLEP SVETA o odobritvi sklenitve Protokola, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji /* COM/2013/0632 final */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Svet je 24. septembra 2012 pooblastil
Komisijo, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic ter Republike
Hrvaške začne pogajanja z Albanijo z namenom sklenitve protokola k
Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu (z dne 1. aprila 2009) med
Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter
Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike
Hrvaške k Evropski uniji.
Pogajanja so potekala 19. novembra 2012 in 10.
januarja 2013. Po nadaljnjih tehničnih pojasnilih in dopisih so albanski
organi sporočili svoje strinjanje z osnutkom protokola, ki ga je Komisija
predlagala 18. junija 2013. Besedilo osnutka Protokola je priloženo.
Komisija predlaga, da Svet v imenu Evropske
unije sprejme sklep o podpisu in začasni uporabi Protokola ter da v imenu
Evropske unije in njenih držav članic sklene Protokol. Evropska skupnost
za atomsko energijo (ESAE) je tudi pogodbenica Stabilizacijsko-pridružitvenega
sporazuma. Komisija predlaga, da Svet odobri sklenitev Protokola v imenu
Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu z drugim odstavkom člena
101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
V skladu s členom 101 Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo sprejme sklep o podpisu
Sporazuma Komisija, sklep o sklenitvi Sporazuma pa Komisija z odobritvijo
Sveta. Zato je treba sprejeti ločena sklepa o podpisu in sklenitvi
Protokola s strani Evropske unije in s strani Evropske skupnosti za atomsko
energijo.
Komisija predlaga, da Svet sklenitev Protokola
v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo:
·
odobri, v skladu z drugim odstavkom člena 101
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o odobritvi sklenitve Protokola, s strani
Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k
Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi
državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani
zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Svet je 24. septembra 2012
pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Albanijo z namenom sklenitve
Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma
in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na
drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.
(2)       Pogajanja so se uspešno
zaključila.
(3)       Protokol bi bilo zato treba
skleniti tudi v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki
sodijo v okvir Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(4)       Podpis in sklenitev Protokola
je predmet ločenega postopka glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe o
Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.
(5)       Sklenitev Protokola s strani
Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo bi bilo treba
odobriti –
SKLENIL:
Edini člen
Sklenitev Protokola, s strani Komisije v imenu
Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu
sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa
Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se
odobri.
Besedilo Protokola je priloženo k Sklepu Sveta
o podpisu in začasni uporabi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu
sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa
Republike Hrvaške k Evropski uniji.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik