title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/51

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/14)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Francije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Francije za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francija opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Francijo za leto 2015. V njem je ocenila napredek Francije pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Zlasti v razmerah šibke rasti in nizke inflacije ob hkratni slabi donosnosti podjetij ter glede na nezadosten dosedanji odziv politike so se tveganja, ki izvirajo tako iz stroškovne kot nestroškovne konkurenčnosti ter visoke in še vedno rastoče zadolženosti, zlasti javnega dolga, občutno povečala. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na francosko gospodarstvo in – zaradi njegove velikosti – tudi širše na ekonomsko in monetarno unijo.

               (7)

               Francija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017 v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015 in izpolnitev srednjeročnega cilja za strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP do leta 2018 (6). Medtem ko namerava vlada spoštovati cilje glede nominalnega primanjkljaja, ki jih je določil Svet, je za obdobje 2015–2017 načrtovani fiskalni napor (7) pod priporočeno ravnjo. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrhunec leta 2016 s 97 % BDP, nato pa se bo zmanjšal na 95,5 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Francija je 10. junija 2015 predložila poročilo o sprejetih ukrepih, v katerem je nadalje predstavila ukrepe, ki jih načrtuje v obdobju 2015–2017. Komisija je po oceni poročila 1. julija 2015 izdala sporočilo, v katerem je predlagala, da naj se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno odloži. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015, ki je bila posodobljena, da se upošteva poročilo o ukrepanju, predloženo s strani Francije, naj bi pričakovani cilj glede nominalnega primanjkljaja za leto 2015 znašal 3,8 % BDP, kar je v skladu s ciljem 4 % BDP, določenim v postopku Sveta v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar bo fiskalni napor, ki se pričakuje za navedeno leto, nižji od napora, ki ga je priporočil Svet. Komisija za leto 2016 ob upoštevanju dodatnih informacij iz poročila Francije o sprejetih ukrepih v posodobljeni napovedi pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj dosegel 3,4 % BDP, kar je skladno s priporočenim ciljem. Vendar pa se pričakuje, da fiskalni napor, ki ga je priporočil Svet, ne bo dosežen. Svet je v priporočilu z dne 10. marca 2015 pozval k oceni ključnih ukrepov, načrtovanih za leti 2016 in 2017, ki pa ni bila vključena v poročilo o sprejetih ukrepih.
               Tudi zakon o načrtovanju javnih financ (loi de programmation des finances publiques) ni bil posodobljen v skladu s priporočilom Sveta. Strategija konsolidacije, ki jo izvaja Francija, na splošno temelji zlasti na izboljšavah cikličnih pogojev in na ohranitvi razmer z nizkimi obrestnimi merami, zato je izpostavljena tveganjem. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 ter sporočila Komisije z dne 1. julija 2015 meni, da Francija na splošno izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa bi bilo treba zaradi zagotavljanja trajne odprave čezmernega primanjkljaja do določenega roka proračunsko strategijo okrepiti in podpreti z izvajanjem celovitih in ambicioznih strukturnih reform.

               (9)

               Ključnega pomena bo okrepiti preglede porabe in opredeliti področja za obsežno znižanje odhodkov, da bi dosegli pričakovane rezultate. Francija bi morala zagotoviti, da cilji glede zmanjšanja porabe upoštevajo stopnjo inflacije, ki je blizu nič. Hkrati bi bilo treba prihranke, ki so posledica stroškov javnega dolga, ki so nižji od pričakovanih, usmeriti v zmanjšanje primanjkljaja zaradi nižjih obrestnih mer. Poleg tega konkretnih kratkoročnih prihrankov ni mogoče doseči brez bistvenih omejitev povišanja porabe za socialno varnost, ki je leta 2014 predstavljala 26 % BDP, kar je bila skoraj polovica vseh odhodkov v javnem sektorju. Za obdobje 2015–2017 so načrtovani prihranki pri izdatkih za zdravstvo v višini 11 milijard EUR, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za omejitev povečanja izdatkov na tem področju. Zlasti bi lahko izvedli dodatne politike omejevanja stroškov na področju cen farmacevtskih izdelkov in izdatkov bolnišnic. Pokojninski sistem se bo vse do leta 2020 soočal s primanjkljaji, prejšnje pokojninske reforme pa ne bodo zadostovale za odpravo primanjkljaja v sistemu. Predvsem sheme za državne uradnike in zaposlene v državnih podjetjih še naprej obremenjuje celotni pokojninski primanjkljaj. Poleg tega makroekonomski položaj močno vpliva na vzdržnost pokojninskega sistema, zlasti položaj dopolnilnih pokojninskih sistemov. Potrebno je odločno ukrepanje za ponovno vzpostavitev finančne trdnosti dopolnilnega pokojninskega sistema.

               (10)

               Francija je izvedla reformo lokalne uprave, katere cilj je povečati učinkovitost sistema. Nadaljevati bi morala izvajanje načrtovanega zmanjšanja nepovratnih sredstev od centralne države ter okrepiti nadzor odhodkov lokalnih oblasti, tako da omeji letno povečanje davčnih prihodkov lokalnih oblasti ob upoštevanju obstoječih zgornjih meja pri več lokalnih davkih. Potrebni so tudi ukrepi za omejitev povečanja upravnih stroškov za lokalne organe.

               (11)

               Sprejeti so bili ukrepi politike za zmanjšanje stroškov dela in izboljšanje stopenj dobička podjetij prek davčne olajšave v višini 20 milijard EUR za konkurenčnost in zaposlovanje ter prek 10 milijard EUR dodatnih znižanj prispevkov delodajalcev za socialno varnost iz pakta za odgovornost in solidarnost. Ta ukrepa predstavljata 1,5 % BDP in naj bi prispevala k zmanjšanju vrzeli med Francijo in povprečjem euroobmočja v smislu davčne obremenitve dela. Izvajanje teh ukrepov bi se moralo nadaljevati v letu 2016, vendar je zaradi njune visoke cene za javni proračun pomembno oceniti njuno učinkovitost na ravni podjetij. Pri tej oceni je treba upoštevati predvsem togosti na trgu dela in proizvodnem trgu, zlasti tiste, ki vplivajo na plače. Stroški dela pri minimalni plači so še vedno visoki v primerjavi z drugimi državami članicami. Minimalna plača bi se morala razvijati na način, ki v večji meri podpira konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest. Poleg tega lahko v razmerah nizke inflacije samodejno usklajevanje z inflacijo povzroči povišanje plač, ki presega to, kar je nujno za ohranitev kupne moči.

               (12)

               Francija bi morala sprejeti odločne ukrepe za odpravo regulativnih pragov iz delovnega prava in računovodskih predpisov, ki ovirajo rast francoskih podjetij, zlasti MSP. Na splošno obstaja možnost za povečanje konkurence na storitvenem sektorju, zlasti na področju poklicnih storitev, trgovine na drobno in mrežnih panog. Več uredb in tarif za regulirane poklice omejuje gospodarsko aktivnost. Z novim zakonom o rasti, gospodarski aktivnosti in enakih možnostih so bili sprejeti novi ukrepi za povečanje konkurence v pravnih poklicih, njihovo izvajanje pa bo ključno, da se zagotovi odprava ovir v praksi. Francija bi morala sprejeti tudi ukrepe za odpravo ovir v drugih sektorjih, zlasti v zdravstvu. Načelo numerus clausus za dostop do zdravstvenih poklicev še vedno ovira dostop do storitev ter bi ga bilo mogoče pregledati brez ogrožanja kakovosti in varnosti.

               (13)

               V letu 2014 je delež davka v BDP znašal 45,8 %, kar je med najvišjimi v Uniji. Stopnje davka od dohodkov pravnih oseb so visoke in negativno vplivajo na naložbe francoskih podjetij. Dejanska davčna stopnja, ki jo podjetje plača v povprečju, znaša 38,3 %, kar je med najvišjimi v Uniji. Poleg odpravljanja solidarnostnega dodatka za podjetja in znižanja zakonsko določene stopnje na 28 % v letu 2020 bi Francija morala okrepiti kratkoročna prizadevanja, da bi postala obdavčitev pravnih oseb spodbudna za rast in naložbe. Potrebna so prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema z odpravo neučinkovitih davkov. Opredeljenih je bilo več kot 100 davkov, ki prinašajo malo ali nič prihodkov, njihova odprava pa bi lahko poenostavila postopke za podjetja in gospodinjstva.

               (14)

               Stopnja brezposelnosti v Franciji je bila v letu 2014 še vedno visoka, dolgotrajna brezposelnost pa se je poslabšala, kar odraža šibko gospodarsko rast. Skupna stopnja brezposelnosti je znašala 10,2 %, v primerjavi z 10,3 % v letu 2013 in 7,5 % v letu 2008, zlasti pa je prizadela mlade, starejše in nizko kvalificirane delavce. Francija trpi zaradi segmentacije trga dela, pogodbe za določen čas pa predstavljajo vse večji delež zaposlitev. Usmerjenim prizadevanjem za zmanjšanje stopnje segmentacije, zlasti z višjimi socialnimi prispevki za zelo kratkoročne pogodbe, ni uspelo zaustaviti tega trenda. Pregled pravnega okvira, ki ureja pogodbe o zaposlitvi, bi lahko prispeval k zmanjšanju segmentacije. Nedavne reforme so ustvarile le omejene možnosti za delodajalce, da odstopajo od sporazumov na ravni panog s sporazumi na ravni podjetja. To omejuje zmožnost podjetij, da prilagodijo delovno silo svojim potrebam. Sektorjem in podjetjem je zagotovljena prožnost, da določijo za vsak primer posebej in po pogajanjih s socialnimi partnerji, pod katerimi pogoji bi moral delovni čas odstopati od 35 ur na teden, vendar to pomembno vpliva na stroške. Zakon, ki je ustvaril dogovore za ohranitev zaposlitve, ni prinesel pričakovanih rezultatov. Zelo malo podjetij je izkoristilo nove ureditve za sporazume na ravni podjetja, da bi povečali prožnost delovnih pogojev. Ta sistem bi bilo treba pregledati, da dobijo podjetja več možnosti za prilagoditev plač in delovnega časa svojemu gospodarskemu položaju.

               (15)

               Dolgotrajno poslabšanje na trgu dela je vplivalo na sistem nadomestil za brezposelnost, kar je postavilo pod vprašaj vzdržnost modela. Nova konvencija o sistemu nadomestil za brezposelnost, ki je bila predstavljena 1. julija 2014, ne zadostuje za zmanjšanje primanjkljaja. Različni sprejeti ukrepi naj bi v letu 2014 ustvarili 0,3 milijarde EUR prihrankov, v letu 2015 pa še dodatnih 0,8 milijard EUR. Kljub temu naj bi primanjkljaj sistema s 3,9 milijard EUR v letu 2014 narasel na 4,4 milijarde EUR v letu 2015, zaradi česar se bo zadolženost sistema nadalje povečala na 25,9 milijarde EUR. Za zagotovitev sposobnosti preživetja sistema so potrebni strukturni ukrepi. Socialni partnerji, odgovorni za upravljanje sistema, bi morali pregledati zlasti pogoje za upravičenost, degresivno strukturo nadomestil in nadomestne stopnje za delavce z najvišjimi plačami.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Francija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (19)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (9). Francija bi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Francija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.

               Zagotovi učinkovito ukrepanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, in sicer z okrepitvijo proračunske strategije, sprejetjem potrebnih ukrepov za obe leti in uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjšanje dolga in primanjkljaja. Določi zmanjševanje odhodkov, načrtovano za ti leti, in poda neodvisno oceno učinka ključnih ukrepov.

               2.

               Okrepi prizadevanja za učinkovitost pregleda porabe, nadaljuje ocenjevanje javnih politik in opredeli možnosti za prihranke v vseh podsektorjih sektorja države, tudi na področju socialne varnosti in lokalnih oblasti. Sprejme ukrepe za omejitev rasti upravnih odhodkov lokalnih organov. Sprejme dodatne ukrepe za uravnoteženje pokojninskega sistema, zlasti tako, da do marca 2016 zagotovi dolgoročno vzdržnost finančnega položaja dopolnilnih pokojninskih sistemov.

               3.

               Zagotovi, da se ohrani zmanjševanje stroškov dela, ki izhaja iz davčne olajšave za konkurenčnost in zaposlovanje ter iz pakta za odgovornost in solidarnost, zlasti z njegovim načrtovanim izvajanjem leta 2016. Oceni uspešnost teh shem glede na togosti na trgu dela in proizvodnem trgu. Reformira proces določanja plač v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso, da se zagotovi razvoj plač glede na razvoj produktivnosti. Zagotovi, da ostanejo trendi na področju minimalne plače skladni s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti.

               4.

               Do konca leta 2015 zmanjša regulativne ovire za rast podjetij, zlasti z revizijo meril glede velikosti v predpisih, da bi se izognili učinkom pragov. Z letom 2015 odpravi omejitve za dostop do reguliranih poklicev, ki presegajo pravne poklice, in njihovega izvajanja, zlasti glede zdravstvenih poklicev.

               5.

               Poenostavi in izboljša učinkovitost davčnega sistema, zlasti z odpravo neučinkovitih davčnih odhodkov. Za spodbujanje naložb sprejme ukrepe za zmanjšanje davkov na proizvodnjo in zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb ter hkrati razširi davčno osnovo na potrošnjo. Sprejme ukrepe z letom 2015, da se odpravijo neučinkoviti davki, ki prinašajo malo ali nič prihodkov.

               6.

               Reformira delovno pravo, da se delodajalcem zagotovi več spodbud za zaposlovanje po pogodbi za nedoločen čas. Olajša uporabo odstopanj od splošnih pravnih določb na ravni podjetij in panog, zlasti glede ureditve delovnega časa. Do konca leta 2015 reformira zakon, ki je ustvaril dogovore za ohranitev zaposlitve (accords de maintien de l'emploi), da bi povečali njihovo uporabo s strani podjetij. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami sprejme ukrepe za reformo sistema nadomestil za brezposelnost, da bi sistem ponovno zagotavljal proračunsko vzdržnost in več spodbud za vrnitev na delo.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 42).

      (5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (6)  Vlada je v primerjavi s prejšnjim programom za stabilnost popravila srednjeročni cilj v zvezi s strukturnim primanjkljajem z 0,25 % BDP na 0,4 % BDP. Srednjeročni cilj naj bi dosegli eno leto pozneje, kot je določeno v lanskem programu za stabilnost.

      (7)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (9)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


title: Priporočilo Komisije z dne 26. julija 2012 o izvajanju načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti v skladu z vseevropskimi cilji uspešnosti, sprejetimi na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010, in pripravi na drugo referenčno obdobje uspešnosti  Besedilo velja za EGP

text:
               31.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 228/1

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 26. julija 2012
   o izvajanju načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti v skladu z vseevropskimi cilji uspešnosti, sprejetimi na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010, in pripravi na drugo referenčno obdobje uspešnosti
   (Besedilo velja za EGP)
   2012/C 228/01
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 določa, da države članice sprejmejo nacionalne načrte izvedbe ali načrte izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora, vključno z obvezujočimi nacionalnimi cilji ali cilji na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora. Določa tudi, da mora Komisija oceniti, ali so nacionalni cilji ali cilji na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ki so bili sprejeti za prvo referenčno obdobje (od leta 2012 do 2014) s sklepom Komisije 2011/121/EU z dne 21. februarja 2011 (2), in ali ustrezno prispevajo k takšnim ciljem.

               (2)

               Komisija je 29. julija 2010 v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 imenovala organ za oceno uspešnosti za pomoč pri izvajanju načrta izvedbe.

               (3)

               Države članice so prvotne nacionalne načrte sporočile Komisiji do 5. julija 2011, vključno z načrtom, ki sta ga skupaj predložila Belgija in Luksemburg. Danska in Švedska sta Komisiji sporočili načrt za svoj funkcionalni blok zračnega prostora (Dansko-švedski funkcionalni blok zračnega prostora). Belgija, Francija, Nemčija, Luksemburg in Nizozemska so Komisiji sporočile načrt za svoj funkcionalni blok zračnega prostora (FABEC).

               (4)

               V skladu s členom 13(3) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 je Komisija 23. novembra 2011 sprejela Priporočilo Komisije C(2011) 8329 konč. o popravku ciljev iz načrtov izvedbe.

               (5)

               Vse države članice razen Cipra so v skladu s členom 13(4) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 do 1. februarja 2012 Komisijo obvestile o sprejetju popravljenih načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti. Do datuma sprejetja tega priporočila Ciper ni obvestil Komisije o sprejetju popravljenih načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti.

               (6)

               Komisija je s pomočjo organa za oceno uspešnosti ocenila popravljene nacionalne načrte izvedbe ali načrte izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora in cilje uspešnosti v skladu s postopkom iz člena 14(1) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010.

               (7)

               Na podlagi te ocene je Komisija ugotovila, da so cilji, ki jih vsebujejo nacionalni načrti izvedbe ali načrti izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora, skladni z vseevropskimi cilji in k njim ustrezno prispevajo. Države članice so bile o tem obveščene v skladu s členom 14(2) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010.

               (8)

               Čeprav je na podlagi celovite ocene Komisija lahko ugotovila skladnost z vseevropskimi cilji in ustrezen prispevek k tem ciljem, je ocena pokazala, da obstajajo znatne razlike med prizadevanji posameznih držav članic. V nekaterih primerih je Komisija ugotovila, da bi posamezne države članice lahko nadalje izboljšale svoje cilje uspešnosti.

               (9)

               Glede na oceno Komisije to priporočilo zajema izvajanje načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti v skladu z vseevropskimi cilji uspešnosti in pripravo na drugo referenčno obdobje. Komisija bo v oceni načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje upoštevala rezultate prvega referenčnega obdobja.

               (10)

               Komisija se je posvetovala z državami članicami, ki jih zadeva to priporočilo –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Namen tega priporočila je, da se zagotovi izvajanje načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti v skladu z vseevropskimi cilji uspešnosti, sprejetimi s Sklepom Komisije 2011/121/EU, v prvem referenčnem obdobju, tj. od leta 2012 do 2014. Prav tako si prizadeva zagotoviti, da se rezultati prvega referenčnega obdobja ustrezno upoštevajo pri pripravi na drugo referenčno obdobje.

               2.

               Na podlagi priporočil iz poročila o oceni organa za oceno uspešnosti in ob upoštevanju skupnega napredka, ki so ga dosegle države članice, ki sodelujejo pri načrtu izvedbe, Komisija meni, da:

                           (a)

                           bi morale države članice zagotoviti, da njihove navigacijske službe zračnega prometa spremenijo načrte zmogljivosti, da bi bilo tako mogoče zagotoviti zadostne zmogljivosti za doseganje ciljev sprejetih načrtov izvedbe;

                           (b)

                           bi morale države članice zagotoviti načrtovano zmogljivost in obenem upoštevati zastavljene cilje glede stroškovne učinkovitosti, za katero bo nadzor gibanja stroškov še posebej pomemben;

                           (c)

                           bi morale države članice od prvega referenčnega obdobja vsako leto poročati Komisiji o:

                                       (i)

                                       razliki med ugotovljenimi stroški in dejanskimi stroški, zlasti zato, da se določijo neobvladljivi stroški ter preveri razvoj in ustreznost teh stroškov;

                                       (ii)

                                       razliki med naložbami navigacijskih služb zračnega prometa, ki so zabeležene v načrtih izvedbe, in dejansko porabo, kakor tudi med načrtovanimi datumi začetka izvajanja teh naložb in dejanskim stanjem;

                           (d)

                           bi morale države članice iz severnoevropskega (NEFAB), baltskega in Blue MED funkcionalnega bloka zračnega prostora najpozneje do konca leta 2012 sporočiti Komisiji informacije o zbranih ciljih uspešnosti s poudarkom na skladnosti z vseevropskimi cilji na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot je določeno v členu 5(3) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010.

               3.

               Z namenom priprave na drugo referenčno obdobje Komisija meni, da:

                           (e)

                           je treba relativni prispevek držav članic za doseganje vseevropskih ciljev uspešnosti med prvim referenčnim obdobjem upoštevati pri ocenjevanju načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje, pri čemer je leto 2009 referenčno leto;

                           (f)

                           bi morale države članice predvideti, da bodo potrebna znatna prizadevanja, da bi se za drugo referenčno obdobje dosegla precej nižja stopnja stroškovne učinkovitosti od povprečne stopnje v prvem referenčnem obdobju. Pričakuje se, da bo to pomenilo večji pritisk na stroške evropskih navigacijskih služb zračnega prometa in jih znižalo v skladu z vzpostavitvijo funkcionalnih blokov zračnega prostora;

                           (g)

                           bi morale države članice pri pripravi drugega referenčnega obdobja v celoti upoštevati dejanska tveganja, s katerimi se srečujejo navigacijske službe zračnega prometa, in zagotoviti, da bo donos kapitala ustrezno odražal takšna tveganja.

               4.

               Komisija namerava v sodelovanju z organom za oceno uspešnosti spremljati izvajanje tega priporočila in drugih priporočil, ki jih vsebuje poročilo o oceni organa za oceno uspešnosti prek dvostranskih in/ali večstranskih stikov z državami članicami.

               5.

               Komisija opozarja države članice, da morajo v skladu s členom 17(1) in (3) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 zagotoviti stalno spremljanje in poročanje o izvajanju načrtov izvedbe.

               6.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 26. julija 2012

            Za Komisijo

         Siim KALLAS

            Podpredsednik

      (1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

      (2)  UL L 48, 23.2.2011, str. 16.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2011–2016

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2011–2016
   2012/C 219/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem programu za stabilnost Avstrije za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, obravnavi brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenco in nacionalne programe reform.

               (9)

               Avstrija je 24. aprila 2012 predložila program za stabilnost, ki zajema obdobje 2011–2016, 25. aprila 2012 pa nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               Svet na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz programa, za leti 2012 in 2013 previden. Scenarij za obdobje 2014–2016 postane bolj optimističen, saj napoveduje rast BDP v višini 2,1 %, kar je znatno nad trenutnimi ocenami potencialne rasti. Namen proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2013 in do leta 2016 doseči srednjeročni proračunski cilj. V programu za stabilnost je bil srednjeročni proračunski cilj iz cilja uravnoteženega proračuna v poslovnem ciklu spremenjen v strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP, kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Predvidena odprava čezmernega primanjkljaja je skladna z rokom, ki je bil določen v priporočilu Sveta, izdanem decembra 2009 v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) pa je povprečna letna fiskalna prilagoditev, načrtovana v višini 0,5 % BDP, v obdobju 2011–2013 nižji od 0,75 % BDP, kar priporoča Svet. Predviden strukturni napredek za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 je zadosten, vendar nižji od 0,5 % BDP, kar za leti 2014 in 2016 določa Pakt za stabilnost in rast. Predvidena stopnja rasti javnofinančnih odhodkov v obdobju 2014–2015 pa je ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Fiskalne cilje na strani prihodkov in odhodkov pa spremljajo tveganja. Proračunski učinek nekaterih ukrepov je na primer težko oceniti, ker je odvisen od posameznih področij uporabe teh ukrepov. Podrobnosti o davku na finančne transakcije še niso znane, saj še ni dogovora po zakonodaji. Predvideno zmanjšanje odhodkov na poddržavni ravni ni opredeljeno. Program za stabilnost predvideva, da bo razmerje med dolgom in BDP, ki je konec leta 2011 znašalo 72,2 %, leta 2013 doseglo vrh v višini 75,3 %, potem pa se bo postopno zmanjševalo ter leta 2016 doseglo 70,6 %. Avstrija bo glede cilja zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast med letoma 2014 in 2016 v prehodnem obdobju, načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, pa bodo zagotovili zadosten napredek pri doseganju skladnosti z navedenim ciljem. Vendar je s to projekcijo povezanih nekaj tveganj zaradi povečevanja dolga podjetij v državni lasti, ki niso del javnega sektorja, in morebitne dodatne obremenitve zaradi državne podpore bančnemu sektorju.

               (11)

               S sprejetjem zadnjega svežnja za fiskalno konsolidacijo je Avstrija na poti do bolj vzdržnih javnih financ. Ukrepi iz svežnja ne zajemajo obsežne racionalizacije fiskalnih odnosov med vladami na državni, regionalni in lokalni ravni, ki se šteje kot glavni vir morebitnih prihrankov. Načeloma je bil sprejet dogovor vlad na državni in regionalni ravni glede centralizacije financiranja zdravstvenega varstva, o podrobnostih pa se bo še treba pogajati.

               (12)

               Avstrija je na področju dviga dejanske upokojitvene starosti sprejela reforme, ki omejujejo zlasti dostop do sheme invalidskih pokojnin. Usklajevanje zakonsko določene upokojitvene starosti za moške in ženske, ki je trenutno predvideno za obdobje 2024–2033, ni bilo obravnavano. V podjetjih je treba dodatno spodbujati zaposlovanje starejših delavcev in kulturo aktivnega staranja. Predlagani ukrepi morda ne bodo zadostovali za znaten dvig dejanske upokojitvene starosti.

               (13)

               Delovanje avstrijskega trga dela je bilo zelo dobro, saj je Avstrija leta 2010 in 2011 imela najnižjo stopnjo brezposelnosti v Uniji. Potencial delovne sile Avstrije pa se bo predvidoma zmanjševal od leta 2020 naprej. Zato si bo Avstrija morala prizadevati, da bo v celoti izkoristila potencial delovno aktivnega prebivalstva, in sicer z obravnavanjem težav nizke stopnje zaposlovanja starejših delavcev in široko razširjene uporabe shem zgodnjega ter invalidskega upokojevanja, visoke obdavčitve in visokih prispevkov za socialno varnost, ki bremenijo osebne dohodke, ter relativno visoke koncentracije žensk na manj plačanih delovnih mestih s polovičnim delovnim časom. Poleg tega potencial priseljencev ni v celoti izkoriščen zaradi nizke izobrazbe ali težav pri priznavanju kvalifikacij, pridobljenih v tujini. Rezultati izobraževanja, kot jih ocenjuje program OECD za mednarodno ocenjevanje študentov (PISA), so pod povprečjem EU in vplivi socialno-ekonomskega ozadja na dosežke pri izobraževanju so zelo veliki. Vse večje število študentov zaradi visoke mobilnosti („masovne univerze“) in visoke stopnje opustitve izobraževanja (okoli 40 %) skupaj z znatno vrzeljo v financiranju ostajajo glavni izzivi.

               (14)

               Avstrija je zelo uspešna na področju konkurenčnosti in produktivnosti. Kljub temu pa se na različnih področjih sooča z relativnimi strukturnimi slabostmi, ki bi lahko negativno vplivale na dolgoročni potencial rasti. Konkurenca v storitvenem sektorju ni preveč spodbudila domačega povpraševanja. Vprašanja visokih cen dostopa do omrežja in nelojalnega vedenja obstoječih podjetij (ki ovirajo vstop na trg, omejujejo konkurenco in onemogočajo inovacije) niso bila obravnavana. Ostajajo tudi neupravičene omejitve v svobodnih poklicih. Število reguliranih poklicev, o katerih je Avstrija obvestila Komisijo, je znatno nad povprečjem EU. Treba je oceniti upravičenost in sorazmernost regulacije v navedenih poklicih. Pri zavezi Avstrije o okrepitvi državnega organa za konkurenčnost ni bilo občutnega napredka. Direktiva 2006/123/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (6) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o storitvah) se je končno začela izvajati prek sprejetja horizontalne zakonodaje in sprememb zakonodaje na ravni dežel, in sicer na podlagi priporočil Sveta iz leta 2011.

               (15)

               Avstrijski finančni sektor je podvržen posebnim izzivom, povezanim z veliko izpostavljenostjo avstrijskih bank državam osrednje, vzhodne in jugovzhodne Evrope, saj v več izmed teh gospodarstev morda še vedno poteka zmanjševanje kakovosti sredstev. Pred sprejetjem odločitev politike s čezmejnim učinkom je treba izmenjavati informacije in se usklajevati z nadzorniki matične države. Organi morajo tudi še naprej natančno spremljati in prestrukturirati banke, ki so imele koristi od državne podpore, zlasti kreditne institucije, ki so bile nacionalizirane.

               (16)

               Avstrija je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja ter izboljšanje konkurenčnosti in vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultati te ocene so se upoštevali pri priporočilih.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo avstrijske ekonomske politike. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 7 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Izvaja proračun za leto 2012, kot je predvideno, in izvršuje ter dosledno izvaja proračunsko strategijo za leto 2013 in pozneje; zadostno opredeli ukrepe (zlasti na poddržavni ravni), da se zagotovi pravočasna odprava čezmernega primanjkljaja in doseganje povprečne letne strukturne prilagoditve, določene v priporočilih Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju. Nato zagotovi ustrezna strukturna prilagoditev, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z doseganjem referenčne vrednosti za odhodke.

               2.

               Sprejme dodatne ukrepe za okrepitev nacionalnega proračunskega okvira z uskladitvijo odgovornosti vlade na državni, regionalni in lokalni ravni, zlasti z izvajanjem dejanskih reform za izboljšanje organizacije, financiranja in učinkovitosti področja zdravstva ter izobraževanja.

               3.

               Doseže uskladitev zakonsko določene upokojitvene starosti za moške in ženske; spodbuja zaposljivost starejših delavcev in natančno spremlja izvajanje nedavnih reform, ki omejujejo dostop do predčasnega upokojevanja, da se zagotovi zvišanje dejanske upokojitvene starosti, tudi z vezavo zakonsko določene upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo.

               4.

               Sprejme ukrepe za zmanjšanje dejanske obdavčitve in prispevkov za socialno varnost, ki bremenita delo, zlasti za delavce z nizkimi dohodki, da se poveča stopnja zaposlenosti starejših in žensk zaradi potrebe po zmanjšanju vpliva demografskih sprememb na delovno aktivno prebivalstvo. Davčne obremenitve prenese na nepremičninske in okoljske davke, in sicer na proračunsko nevtralen način. Zmanjša velike razlike v plačilu glede na spol in spodbuja možnosti zaposlitve žensk za polni delovni čas, zlasti z zagotavljanjem dodatnega varstva za vzdrževane osebe.

               5.

               Nadaljuje izvajanje ukrepov za izboljšanje rezultatov izobraževanja, zlasti pri prikrajšanih mladih. Sprejme ukrepe za zmanjšanje števila opustitev visokošolskega študija.

               6.

               Sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih z odpravo ovir za vstop na maloprodajne trge komunikacij, prevoza in energetike. Kjer obstajajo neupravičene omejitve pri dostopu do svobodnih poklicev, se odpravijo. Izboljša pristojnosti zveznega organa, pristojnega za konkurenco, in pospeši izvajanje reforme zakona o konkurenci.

               7.

               Dodatno prestrukturira in nadalje spremlja tiste banke, ki so imele koristi od državne podpore, in se hkrati izogne prekomernemu zmanjševanju finančnega vzvoda. Dodatno izboljša sodelovanje in usklajevanje odločitev nacionalne politike z nadzorniki finančnega sektorja iz drugih držav.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 210, 16.7.2011, str. 8.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Greeceand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Greece, 2011-2014

text:
           EVROPSKA KOMISIJA

                                             Bruselj, 7.6.2011
                                             SEC(2011) 808 konč.

                               Priporočilo

                        PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2011

                            ter mnenje Sveta

     o dopolnjenem programu stabilnosti Grčije za obdobje 2011–2014

                         {SEC(2011) 717 konč.}

SL                                                                    SL
 ---pagebreak---                                                   Priporočilo

                                         PRIPOROČILO SVETA

                 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2011

                                              ter mnenje Sveta

                 o dopolnjenem programu stabilnosti Grčije za obdobje 2011–2014

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik, zlasti člena 5(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati
            novo strategijo za delovna mesta in rast, imenovano Evropo 2020, ki temelji na
            okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter bo osredotočena na ključna področja,
            na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in
            konkurenčnost.

     (2)    Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike
            držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
            zaposlovalne politike držav članic1 , ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države
            članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih
            ekonomskih in zaposlovalnih politikah.

     1
            Za leto 2011 ohranjene s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

SL                                                     2                                              SL
 ---pagebreak---      (3)   Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek
           novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra
           predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

     (4)   Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge fiskalne konsolidacije in
           strukturnih reform (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na
           podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je, da je
           najpomembneje ponovno vzpostaviti trdne javne finance in fiskalno vzdržnost,
           zmanjšati brezposelnost z reformami na trgu dela ter si poglobljeno prizadevati za
           povečanje rasti.

     (5)   Grčija je 3. maja 2010 predložila obsežen prilagoditveni program, ki so ga s finančno
           pomočjo v višini 110 milijard EUR podprli države članice euroobmočja in MDS.
           Priloženi memorandum o soglasju ter poznejša dopolnila določajo ekonomskopolitične
           pogoje, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč.

     (6)   V skladu z določbami členov 136 in 126(9) Pogodbe je Svet s Sklepom 2010/320/EU
           in njegovimi poznejšimi spremembami2 določil ključne prvine pogojenosti politike ter
           jih naslovil na Grčijo z namenom, da ponovno vzpostavi in okrepi fiskalni nadzor ter
           sprejme ukrepe za zmanjšanja primanjkljaja, ki naj bi bili potrebni za zmanjšanje
           prekomernega primanjkljaja.

     (7)   Evropski svet je 25. marca 2011 države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, tudi
           pozval, naj pravočasno predložijo zaveze, da jih bodo lahko vključile v programe
           stabilnosti oziroma konvergenčne programe ter nacionalne reformne programe. Grčija
           še ni predložila dopolnitve programa stabilnosti ter ni izrecno sporočila posebnih
           zavez in ukrepov v okviru pakta „euro plus“ za leto 2011. Pričakuje se, da jih bo
           predložila Evropskemu svetu.

     (8)   V zadnjih desetih letih je grška rast temeljila na nevzdržnih gonilnih silah: hitro rast
           potrošnje in stanovanjskih naložb sta spremljala realno povečanje plač in hitra rast
           kreditov, nizke realne obrestne mere, povezane s sprejetjem eura, in liberalizacija
           finančnih trgov pa so to rast še okrepile. Svetovna kriza v letih 2008–2009 je
           izpostavila pomanjkljivosti, vključno z nevzdržnimi fiskalnimi politikami, ki so bile
           prikrite z nezanesljivimi statistikami in začasno visokimi prihodki, togim trgom dela in
           togim proizvodnim trgom, izgubo konkurenčnosti in povečanjem zunanjega dolga.
           Čeprav bančni sektor ni povzročil krize, sta gospodarska kriza in kriza zaupanja
           vseeno vplivali nanj. Kako zelo se je fiskalni položaj poslabšal, se je zaradi velikih
           napak v grškem računovodskem in statističnem sistemu pokazalo pozno. To je tudi
           upočasnilo izvajanje popravnih ukrepov. Zaskrbljenost glede grške fiskalne vzdržnosti
           in vedno večja svetovna nenaklonjenost tveganjem sta povzročili, da so se tržna
           pričakovanja glede Grčije v prvih mesecih leta 2010 bistveno poslabšala. Grčija je
           aprila 2010 zaprosila za mednarodno finančno pomoč, saj je potrebovala znatna
           finančna sredstva in ni imela dostopa do mednarodnih kapitalskih trgov.

     2
           Sklep Sveta z dne 10. maja 2010 (2010/320/EU) (UL L 145, 11.6.2010, str. 6), Sklep Sveta z dne 7.
           septembra 2010 (2010/486/EU) (UL L 241, 14.9.2010, str. 12), Sklep Sveta z dne 20. decembra 2010
           (2010/57/EU) (UL L 026, 29.1.2011, str. 15) in Sklep Sveta z dne 7. marca 2011 (2010/257/EU) (UL L
           110, 29.4.2011, str. 26).

SL                                                     3                                                        SL
 ---pagebreak---      (9)    Grčija se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja
            ter tako popravila fiskalna in zunanja neravnovesja ter kratkoročno vzpostavila
            zaupanje. Srednjeročno mora določiti temelje za model rasti, ki bo temeljil bolj na
            naložbah in izvozu ter spodbujal rast in zaposlovanje. Program določa obsežne ukrepe
            na treh področjih: (i) strategijo za fiskalno konsolidacijo s poudarkom na začetku,
            podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) strukturne
            reforme na trgu dela in proizvodnem trgu za reševanje težav s konkurenčnostjo in
            rastjo; in (iii) prizadevanja za varovanje stabilnosti bančnega sistema.

     (10)   Komisija je ocenila osnutek nacionalnega reformnega programa3. Glede na to, da je
            treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v
            prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
            fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Grčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in
            smernic EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti s Sklepom
            Sveta (2010/320) nujno izvesti načrtovane ukrepe –

     PRIPOROČA, naj Grčija:
     v celoti izvede ukrepe iz Sklepa Sveta 2010/320/EU, spremenjenega s Sklepom Sveta
     XXXX/XXX, ki so nadalje določeni v memorandumu o soglasju XX/XX/XXXX in poznejših
     dopolnilih, zlasti v zadnjem dopolnilu XX/XX/XXXX.
     V Bruslju,

                                                Za Svet
                                                Predsednik

     3
            Glej SEC(2011) 717.

SL                                                 4                                                  SL


				|

		52014DC0422

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2014 in mnenje Sveta o poljskem konvergenčnem programu za leto 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Poljske za leto 2014
in mnenje Sveta o poljskem konvergenčnem programu za leto 2014
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 9(2) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so
29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo
vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir
za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v
zvezi z nacionalnim reformnim programom  Poljske za leto 2013 in dal mnenje o dopolnjenem
poljskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016.
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[4],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5],
v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Poljska je 24. aprila 2014 predložila
nacionalni reformni program za leto 2014 in 30. aprila 2014
konvergenčni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)
Cilj proračunske strategije iz
konvergenčnega programa za leto 2014 je zmanjšati primanjkljaj pod
referenčno vrednost iz Pogodbe v višini 3 % BDP do leta 2015 in
doseči srednjeročni cilj do leta 2018. Srednjeročni cilj
(–1 % BDP v strukturnem smislu) je strožji od zahtev Pakta za stabilnost
in rast. Cilji glede nominalnega primanjkljaja iz konvergenčnega programa
za leto 2014 so v skladu s pravočasno odpravo čezmernega
primanjkljaja. Poleg tega je (preračunana) strukturna prilagoditev leta
2014 sicer v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem, vendar je pod zahtevanim izboljšanjem za leto 2015.
V letih po načrtovani odpravi čezmernega primanjkljaja je
načrtovan (preračunan) letni napredek za dosego srednjeročnega
cilja nižji od zahtev Pakta za stabilnost in rast. Zato so programski cilji
delno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Dolg sektorja država
naj bi v programskem obdobju ostal pod 60 % BDP. Poljski organi
predvidevajo, da se bo močno zmanjšal s 57,1 % BDP leta 2013 na
49,5 % leta 2014, in sicer predvsem zaradi velikih, enkratnih prenosov
sredstev pokojninskega sklada, leta 2015 pa naj bi ostal na tej ravni.
Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v
programu, je verjeten za leto 2014 in optimističen za leto 2015 z višjo
stopnjo rasti realnega BDP v višini 3,8 % v primerjavi s 3,4 % v
pomladanski napovedi Komisije iz leta 2014. Na podlagi ocene programa in
napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da
bo sicer Poljska po pričakovanjih ostala pod zgornjo mejo glede
nominalnega primanjkljaja, ki jo je za leto 2014 priporočil Svet, vendar
obstajajo tveganja glede trajne odprave čezmernega primanjkljaja leta 2015
in pozneje glede ustreznega poteka prilagoditve v smeri srednjeročnega
cilja.
(9)
Da bi bila strategija konsolidacije javnih financ
uspešna, morajo konsolidacijo javnih financ spremljati obsežne strukturne
reforme. Nizek delež odhodkov, ki spodbujajo rast (tj. za izobraževanje,
raziskave in inovacije) ovira dolgoročne možnosti za rast. Zaradi staranja
prebivalstva se bo po pričakovanjih poraba za zdravstveno varstvo v srednje-
in dolgoročnem obdobju občutno povečala. Breme za javne finance
bi bilo mogoče zmanjšati in izboljšati dostop do zdravstvenega varstva z
okrepitvijo osnovnega zdravstvenega varstva in sistemov napotitve ter izrabo
potenciala za večjo stroškovno učinkovitost bolnišnične oskrbe.
Nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti je še vedno problem, zlasti
v smislu učinkovitosti davčne uprave in ravni upravne obremenitve
davkoplačevalcev. Poljska ima obsežen sistem znižanih stopenj DDV, ki
prispeva k najvišji vrzeli na področju politike glede DDV v EU.
Povzroča izgube prihodkov in povečuje stroške upoštevanja
davčnih predpisov. Raven obdavčitve energije je relativno nizka. V
zadnjih letih so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje poljskega fiskalnega
okvira. Kljub temu pa bi okviru koristila uvedba popolnoma neodvisnega
fiskalnega sveta, ki bi bil odgovoren za predhodno preverjanje upoštevanja
fiskalnih predpisov, oceno makroekonomskih in proračunskih napovedi ter
analizo dolgoročne vzdržnosti javnih financ kakor tudi naknadno oceno
upoštevanja fiskalnih predpisov.
(10)
Brezposelnost mladih se je v zadnjem letu postopoma
povečevala, kar je bilo deloma posledica sedanje neusklajenosti med
rezultati izobraževanja in potrebami na trgu dela kot tudi vedno večjega
deleža mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Kljub sedanjim prizadevanjem za reformo sistema poklicnega
izobraževanja in usposabljanja je treba v skladu s cilji
jamstva za mlade še dodatno olajšati dostop do kakovostnega vajeništva in učenja
ob delu, okrepiti sodelovanje med šolami in delodajalci ter pomagati
neregistriranim mladim. Prilagoditev znanj in spretnosti potrebam na trgu dela
je tudi posebej pomembna v okviru vseživljenjskega učenja, kjer je
udeležba še vedno zelo nizka, zlasti starejših delavcev, katerih znanja so
pogosto zastarela. Še vedno je prisotna segmentacija trga dela s široko uporabo
zaposlovanja za določen čas, vključno s civilnopravnimi
pogodbami. Zaposlovanje za določen čas je še zlasti pogosto med
mladimi. Čeprav se pogosto trdi, da je zaposlovanje za določen
čas instrument, s katerim brezposelni vstopijo na trg delovne sile z
namenom poznejše pridobitve stalne pogodbe, se zdi, da to ne velja za
večino delavcev na Poljskem, saj je stopnja prehoda iz zaposlitve za določen
čas k stalni zaposlitvi nizka, kar ponavadi negativno vpliva na
produktivnost in kakovost človeškega kapitala.
(11)
Udeležba žensk na trgu dela je še vedno nizka. Poljska je sprejela več ukrepov za povečanje zaposlenosti
žensk, vključno s povečanjem razpoložljivosti zgodnjega otroškega
varstva (jasli) in povečanjem javnega financiranja za vrtce za spodbujanje
staršev, da svoje otroke vpišejo v predšolsko izobraževanje. Kljub temu pa je
razpoložljivost zgodnjega otroškega varstva zlasti na podeželskih območjih
še vedno nizka in razlike v dostopnosti predšolskega izobraževanja ostajajo.
Udeležba starejših delavcev na trgu dela na Poljskem ostaja nizka. Možnosti
predčasnega upokojevanja so se znatno zmanjšale, vendar so potrebna
dodatna prizadevanja za povečanje zaposljivosti starejših delavcev in
dejanskega trajanja delovne dobe. Še vedno predstavlja izziv reforma posebnih
pokojninskih ureditev za rudarje in kmete. Ureditev za kmete (KRUS) ustvarja
spodbude za majhne kmete, da ostanejo v kmetijskem sektorju, kar povzroča
skrito brezposelnost na podeželju in spodbuja sivo ekonomijo. Rudarji še vedno uživajo
privilegije glede pokojninskih pravic in potrebne minimalne delovne dobe. Obe
pokojninski ureditvi ovirata sektorsko in teritorialno mobilnost delovne sile.
(12)
Poljska se uvršča med države EU z najnižjo
ravnjo izdatkov za raziskave in razvoj, pri splošnih kazalnikih inovacij pa je
med državami z najslabšimi rezultati. Še zlasti nizek je
njen delež izdatkov za raziskave in razvoj v zasebnem sektorju. Poleg nizke
porabe za raziskave in razvoj je tudi raziskovalna in inovacijska dejavnost
podjetij šibka, poslovno okolje pa ni dovolj naklonjeno inovacijam. Sistem za podporo inovacijam na Poljskem ni bil prilagojen tveganjem in
je temeljil predvsem na nepovratnih sredstvih, absorpciji podporne tehnologije
in prenosu, brez velikega vpliva na resnično nove inovacije.
Obstoječe davčne spodbude za raziskave in razvoj so neučinkovite
pri spodbujanju notranjih raziskav in razvoja zasebnega sektorja ter jih
uporabljajo samo velika podjetja. Poljska podjetja so se v veliki meri opirala
na absorpcijo tehnologije. To je Poljski sicer omogočilo povečanje
produktivnosti in gospodarske rasti, vendar se mora zdaj preusmeriti v bolj
domač model, ki bi temeljil na inovacijah. Še vedno ostaja izziv
povečanje inovacijske zmogljivosti poljskih podjetij, izboljšanje povezave
med znanostjo in industrijo ter razvoj ciljnih instrumentov, ki so prilagojeni
celotnemu ciklu inovacij.
(13)
Poljska še ni v celoti izkoristila svojega velikega
potenciala za povečanje energetske učinkovitosti v vseh sektorjih
gospodarstva in taki energetski prihranki bi lahko spodbudili rast, izboljšali
konkurenčnost ter prispevali k zmanjšanju energetske odvisnosti Poljske.
Domače zmogljivosti za proizvodnjo energije so vse bolj zastarele in
elektroenergetsko omrežje je še vedno preobremenjeno, vendar napredujejo
načrti za vzpostavitev večje zmogljivosti za povezovanje s sosednjimi
državami članicami. Glavni problem na trgu zemeljskega plina je še vedno
pomanjkanje diverzifikacije in konkurence.
(14)
Nezadostno razvita prometna in širokopasovna infrastruktura
Poljske še vedno pomembno ovira rast. Potrebne so zlasti obsežne naložbe v
izrabljeno železniško omrežje, da bi se povečala konkurenčnost
železniškega sektorja ter doseglo boljše ravnovesje med cestnim in železniškim
prometom. Samo približno tretjina od skupno okoli 20 000 km
železniških prog, ki se uporabljajo, je v dobrem tehničnem stanju. Težave s pravočasnim izvajanjem železniških projektov se
nadaljujejo. Učinkovito rabo virov je mogoče
povečati z izboljšanjem ravnanja z odpadki.
(15)
Izvrševanje pogodb na Poljskem je dolgotrajno,
postopek za pridobitev gradbenih dovoljenj pa je dolg in zapleten. Stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti so visoki, kar
predstavlja velik problem v poslovnem okolju. Poljska je
dosegla znaten napredek pri izvajanju ambiciozne reforme olajšanja dostopa do
reguliranih poklicev.
(16)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo poljske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni
program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti
splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v
prihodnje nacionalne odločitve, Komisija ni upoštevala le pomena za
vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi
spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v
okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1
do 6 v nadaljevanju.
(17)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
poljski konvergenčni program, njegovo mnenje[6] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.
PRIPOROČA, da Poljska v obdobju
2014–2015 ukrepa, tako da:
1.           Okrepi proračunsko
strategijo, da se do leta 2015 odpravi čezmerni primanjkljaj na vzdržen
način, in sicer prek strukturne prilagoditve, kot je določeno v
priporočilu Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Po odpravi čezmernega primanjkljaja in dokler ni dosežen
srednjeročni cilj si prizadeva za letno strukturno prilagoditev z
referenčno vrednostjo 0,5 % BDP. Za trajno odpravo fiskalnih
neravnovesij je potrebna verodostojna izvedba ambicioznih strukturnih reform, da
se poveča zmogljivost prilagajanja ter okrepita rast in zaposlitev. V
zvezi s tem čim bolj omeji zniževanje naložb, ki spodbujajo rast, izboljša
ciljno usmerjenost socialnih politik ter stroškovno učinkovitost porabe in
splošno učinkovitost zdravstvenega sektorja, razširi davčno osnovo z
ureditvijo vprašanja obsežnega sistema znižanih stopenj DDV in izboljša
izpolnjevanje davčnih obveznosti, zlasti s povečanjem
učinkovitosti davčne uprave. Ustanovi neodvisen fiskalni svet.
2.           Okrepi prizadevanja za zmanjšanje
brezposelnosti mladih, zlasti z dodatnim izboljšanjem ustreznosti izobraževanja
za potrebe trga dela, povečanjem razpoložljivosti vajeništva in mest za
učenja ob delu ter okrepitvijo vključevanja neregistriranih mladih
ter sodelovanja med šolami in delodajalci v skladu s cilji jamstva za mlade.
Poveča udeležbo odraslih v vseživljenjskem učenju, da bi se ponudba
znanj in spretnosti prilagodila povpraševanju po njih. Odpravlja segmentacijo
trga dela, tako da poveča prizadevanja za zagotavljanje boljšega prehoda
iz zaposlitve za določen čas v zaposlitev za nedoločen čas
ter zmanjša pretirano uporabo civilnopravnih pogodb.
3.           Si še naprej prizadeva
povečati udeležbo žensk na trgu dela, zlasti z nadaljnjimi ukrepi za
povečanje razpoložljivosti cenovno dostopnega in kakovostnega otroškega
varstva in predšolskega izobraževanja ter z zagotavljanjem stabilnega
financiranja. Vključi kmete v splošni pokojninski sistem, tako da pospeši
vzpostavitev sistema za ocenjevanje in evidentiranje prihodkov kmetov. Postopoma
ukine posebno pokojninsko ureditev za rudarje in slednje vključi v splošni
sistem. Dopolni splošno pokojninsko reformo z dodatnimi prizadevanji za
povečanje zaposljivosti starejših delavcev, da bi se povišala
povprečna starost ob izstopu iz trga dela.
4.           Izboljša učinkovitost
davčnih spodbud pri spodbujanju raziskav in razvoja v zasebnem sektorju
kot del prizadevanj za okrepitev povezav med politikami na področju
raziskav, inovacij in industrije ter bolje ciljno usmerja obstoječe instrumente
na različnih stopnjah cikla inovacij.
5.           Prenovi in razširi
zmogljivosti za proizvodnjo energije ter poveča učinkovitost v
celotni energetski verigi. Pospeši in razširi razvoj elektroenergetskega
omrežja, vključno s čezmejnimi povezavami s sosednjimi državami
članicami in zgradi povezovalni plinovod z Litvo. Nemudoma zagotovi
učinkovito izvajanje projektov za naložbe v železnice in izboljša upravne
zmogljivosti v tem sektorju. Okrepi prizadevanja za povečanje pokritosti s
širokopasovnimi povezavami. Izboljša ravnanje z odpadki.
6.           Sprejme dodatne ukrepe za
izboljšanje poslovnega okolja, tako da se poenostavijo izvrševanje pogodb in
zahteve za pridobitev gradbenega dovoljenja. Okrepi prizadevanja, da se
zmanjšajo stroški in čas, ki ga podjetja porabijo za izpolnjevanje davčnih
obveznosti. Dokonča sedanjo reformo za olajšanje dostopa do reguliranih
poklicev.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 422 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št.
1466/97.