title: Priporočilo Komisije (EU) 2017/761 z dne 26. aprila 2017 o evropskem stebru socialnih pravic

text:
               29.4.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 113/56

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2017/761
   z dne 26. aprila 2017
   o evropskem stebru socialnih pravic
   EVROPSKA KOMISIJA JE–
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji so cilji Unije med drugim krepiti blaginjo njenih narodov in si prizadevati za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, usmerjenem v polno zaposlenost in socialni napredek. Unija se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.

               (2)

               Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

               (3)

               Člen 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da si Unija in države članice ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so določene v Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranitvi izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti.

               (4)

               Člen 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija priznava in spodbuja vlogo socialnih partnerjev na ravni Unije ob upoštevanju različnosti nacionalnih sistemov. Pospešuje dialog med socialnimi partnerji ob upoštevanju njihove avtonomije.

               (5)

               Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, razglašena na zasedanju Evropskega sveta v Nici dne 7. decembra 2000, ščiti in spodbuja več temeljnih načel, bistvenih za evropski socialni model. Določbe te listine se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije ob spoštovanju načela subsidiarnosti, za države članice pa samo, ko izvajajo pravo Unije.

               (6)

               Pogodba o delovanju Evropske unije vsebuje določbe o pristojnostih Unije, ki se med drugim nanašajo na prosto gibanje delavcev (členi 45 do 48), pravico do ustanavljanja (členi 49 do 55), socialno politiko (členi 151 do 161), spodbujanje dialoga med socialnimi partnerji (člen 154), vključno s sporazumi, ki se sklenejo in izvajajo na ravni Unije (člen 155), enako plačilom za enako delo za moške in ženske (člen 157), spodbujanje razvoja kakovostnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja (člena 165 in 166), dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike in spodbuja sodelovanje na področju zdravja (člen 168), ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo (členi 174 do 178), oblikovanje in nadzor nad izvajanjem širših smernic ekonomskih politik (člen 121), oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje (člen 148) ter na splošno na približevanje zakonodaje (členi 114 do 117).

               (7)

               Evropski parlament je pozval k vzpostavitvi trdnega evropskega stebra socialnih pravic, ki bo okrepil socialne pravice, kratkoročno in srednjeročno pozitivno vplival na življenje ljudi in podprl gradnjo Evrope v 21. stoletju (1). Evropski svet je poudaril, da je treba gospodarsko in socialno negotovost obravnavati prednostno ter pozval k ustvarjanju obetavne prihodnosti za vse, zaščiti našega življenjskega sloga ter zagotavljanju boljših možnosti za mlade (2). Voditelji 27 držav članic ter Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija so se v rimski agendi zavezali, da si bodo prizadevali za socialno Evropo. Ta zaveza temelji na načelih trajnostne rasti, spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka ter koheziji in zbliževanju, obenem pa se ohranja celovitost notranjega trga (3). Socialni partnerji so se zavezali, da bodo še naprej prispevali k Evropi, ki prinaša koristi za delavce in podjetja (4).

               (8)

               Dokončanje evropskega enotnega trga v zadnjih desetletjih je spremljal razvoj trdnega socialnega pravnega reda, ki je zagotovil napredek na področju prostega gibanja, življenjskih in delovnih razmer, enakosti spolov, zdravja in varnosti pri delu, socialne zaščite ter izobraževanja in usposabljanja. Z uvedbo eura je Unija dobila stabilno skupno valuto, ki jo uporablja 340 milijonov ljudi v 19 državah članicah in ki državljanom olajšuje vsakodnevno življenje ter jih ščiti pred finančno nestabilnostjo. Unija se je tudi znatno razširila, kar je povečalo gospodarske priložnosti in spodbudilo socialni napredek po vsej celini.

               (9)

               Trgi dela in družbe se hitro razvijajo, z globalizacijo, digitalno revolucijo, spreminjajočimi se vzorci dela ter družbenimi in demografskimi spremembami pa nastajajo nove priložnosti in izzivi. Izzivi, kot so precejšnje neenakosti, dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih ali medgeneracijska solidarnost, so v različnem obsegu podobni v vseh državah članicah.

               (10)

               Evropa je pokazala odločenost, da prebrodi finančno in gospodarsko krizo, rezultat njenega odločnega ukrepanja pa je, da je gospodarstvo Unije zdaj bolj stabilno, stopnja zaposlenosti rekordno visoka, brezposelnost pa se stalno znižuje. Vendar so socialne posledice krize daljnosežne, od brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti do tveganja revščine, zato obravnavanje teh posledic ostaja nujna prednostna naloga.

               (11)

               V veliki meri so zaposlitveni in socialni izzivi, s katerimi se srečuje Evropa, rezultat relativno šibke rasti, ki pa je posledica neizkoriščanja potenciala pri udeležbi na trgu dela in produktivnosti. Gospodarski in družbeni napredek sta prepletena, vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic pa bi morala biti del širših prizadevanj za oblikovanje bolj vključujočega in trajnostnega modela rasti na podlagi krepitve konkurenčnosti Evrope, povečanja njene privlačnosti za naložbe ter ustvarjanja več delovnih mest in spodbujanja socialne kohezije.

               (12)

               Evropski steber socialnih pravic naj bi pri obravnavanju trenutnih in prihodnjih izzivov služil kot vodilo za doseganje učinkovitih zaposlitvenih in socialnih rezultatov, neposredno povezanih z izpolnjevanjem osnovnih potreb ljudi, ter zagotavljal boljše uveljavljanje in izvajanje socialnih pravic.

               (13)

               Za povečanje odpornosti ter poglobitev ekonomske in monetarne unije je posebej pomembno, da se močnejši poudarek nameni uspešnosti na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Zato je evropski steber socialnih pravic v prvi vrsti namenjen evroobmočju, vendar ga lahko uporabljajo vse države članice, ki želijo v njem sodelovati.

               (14)

               Evropski steber socialnih pravic navaja načela in pravice, ki so bistvenega pomena za poštene in dobro delujoče trge dela ter sisteme socialnega varstva v Evropi 21. stoletja. Ponovno poudarja nekatere pravice, ki so že določene v pravnem redu Unije. Dodana so nova načela, namenjena obravnavanju izzivov, ki so nastali zaradi družbenih, tehnoloških in gospodarskih sprememb.

               (15)

               Načela, zapisana v evropskem stebru socialnih pravic, zadevajo državljane Unije ter državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU. Sklicevanja na delavce zadevajo vse zaposlene osebe, ne glede na njihov zaposlitveni status, način ali trajanje zaposlitve.

               (16)

               Evropski steber socialnih pravic državam članicam ali socialnim partnerjem ne preprečuje, da ne bi vzpostavili strožjih socialnih standardov. Zlasti se noben del evropskega stebra socialnih pravic ne sme razlagati tako, da bi lahko omejeval ali negativno vplival na pravice in načela, ki so na posameznih področjih uporabe priznana v pravu Unije ali mednarodnem pravu in v mednarodnih sporazumih, katerih pogodbenica je Unija ali vse države članice, vključno z Evropsko socialno listino, podpisano v Torinu 18. oktobra 1961, in zadevnimi konvencijami in priporočili Mednarodne organizacije dela.

               (17)

               Uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic je skupna zaveza in odgovornost Unije, držav članic in socialnih partnerjev. Načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic bi bilo treba izvajati tako na ravni Unije kot na ravni držav članic v okviru njihovih pristojnosti in v skladu z načelom subsidiarnosti.

               (18)

               Na ravni Unije evropski steber socialnih pravic ne predvideva razširitev pristojnosti Unije, kot so določene s Pogodbama. Izvajati bi ga bilo treba v okviru teh pristojnosti.

               (19)

               Na ravni držav članic steber spoštuje raznolikost kultur in tradicij evropskih ljudstev ter nacionalnih identitet držav članic in načina organizacije njihovih javnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Vzpostavitev stebra zlasti ne vpliva na pravico držav članic, da določijo temeljna načela svojih sistemov socialne varnosti, in na finančno ravnovesje teh sistemov.

               (20)

               Socialni dialog ima osrednjo vlogo pri krepitvi socialnih pravic ter spodbujanju trajnostne in vključujoče rasti. Socialni partnerji na vseh ravneh imajo ključno vlogo pri uresničevanju in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic v skladu z njihovo avtonomnostjo in pravico do kolektivnega ukrepanja –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      EVROPSKI STEBER SOCIALNIH PRAVIC

   POGLAVJE I

      Enake možnosti in dostop do trga dela

   1.   Izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje

   Vsakdo ima pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela.
   2.   Enakost spolov

               (a)

               Na vseh področjih, tudi v zvezi z udeležbo na trgu dela, pogoji za zaposlitev in poklicnim napredovanjem, je treba zagotoviti in spodbujati enako obravnavanje in enake možnosti žensk in moških.

               (b)

               Ženske in moški imajo pravico do enakega plačila za delo enake vrednosti.

         3.   Enake možnosti

   Ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ima vsakdo pravico do enakega obravnavanja in enakih možnosti v zvezi z zaposlitvijo, socialno zaščito, izobraževanjem ter dostopom do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti. Spodbujajo se enake možnosti nezadostno zastopanih skupin.
   4.   Aktivna podpora zaposlovanju

               (a)

               Vsakdo ima pravico do hitre in prilagojene pomoči za izboljšanje možnosti za zaposlitev ali samozaposlitev. To vključuje pravico do podpore za iskanje zaposlitve, usposabljanje in prekvalifikacijo. Vsakdo ima pravico, da med poklicnimi prehodi prenese socialno zaščito in pravice do usposabljanja.

               (b)

               Mladi imajo pravico do nadaljnjega izobraževanja, vajeništva, pripravništva ali ponudbe za zaposlitev v štirih mesecih od dne, ko postanejo brezposelni ali prenehajo z izobraževanjem.

               (c)

               Brezposelni imajo pravico do prilagojene, stalne in ustrezne podpore. Dolgotrajno brezposelni imajo najpozneje po 18 mesecih brezposelnosti pravico do poglobljene individualne ocene.

         POGLAVJE II

      Pošteni delovni pogoji

   5.   Varna in prilagodljiva zaposlitev

               (a)

               Ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja imajo delavci pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi razmerami, dostopom do socialne zaščite in usposabljanjem. Spodbuja se prehod k zaposlitvam za nedoločen čas.

               (b)

               V skladu z zakonodajo in kolektivnimi sporazumi se delodajalcem zagotovi potrebna prožnost, da se lahko hitro prilagodijo na spremembe v gospodarskem okolju.

               (c)

               Spodbujajo se inovativne oblike dela, ki zagotavljajo kakovostne delovne razmere. Spodbujata se podjetništvo in samozaposlovanje. Olajšuje se delovna mobilnost.

               (d)

               Preprečujejo se zaposlitvena razmerja, ki vodijo do negotovih delovnih razmer, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb o zaposlitvi. Poskusne dobe ne bi smele trajati nerazumno dolgo.

         6.   Plače

               (a)

               Delavci imajo pravico do poštenih plač, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard.

               (b)

               Zagotovijo se primerne minimalne plače, ki omogočajo izpolnjevanje potreb delavcev in njihovih družin glede na nacionalne gospodarske in socialne razmere ter hkrati zagotavljajo dostop do zaposlitve in motivacijo za iskanje dela. Preprečuje se revščina zaposlenih.

               (c)

               Plače se določijo na pregleden in predvidljiv način v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev.

         7.   Informacije o pogojih za zaposlitev in zaščiti v primeru odpustitve

               (a)

               Delavci imajo pravico, da so ob nastopu zaposlitve pisno obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz zaposlitvenega razmerja, vključno o poskusni dobi.

               (b)

               Pred odpustitvijo imajo delavci pravico, da so obveščeni o razlogih in da se jim določi razumno dolg odpovedni rok. Imajo pravico do dostopa do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov ter, v primeru neupravičene odpustitve, do odškodnine, vključno s primernim nadomestilom.

         8.   Socialni dialog in udeležba delavcev

               (a)

               Potrebno je posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami. Spodbujati jih je treba k pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo, ter spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov. Če je primerno, se sporazumi med socialnimi partnerji izvajajo na ravni Unije in njenih držav članic.

               (b)

               Delavcem oziroma njihovim predstavnikom je treba omogočiti pravočasno obveščanje in posvetovanje o zadevah, ki jih zadevajo, zlasti v primeru prenosa, prestrukturiranja in združitve podjetij ter kolektivnega odpuščanja.

               (c)

               Spodbuja se podpora za večjo zmogljivost socialnih partnerjev pri krepitvi socialnega dialoga.

         9.   Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

   Starši in osebe, ki morajo skrbeti za druge, imajo pravico do ustreznega dopusta in prožnih ureditev dela ter dostopa do storitev oskrbe. Ženske in moški imajo enak dostop do posebnega dopusta za opravljanje obveznosti oskrbe in se jih spodbuja, da ga uporabijo uravnoteženo.
   10.   Zdravo, varno in primerno delovno okolje ter varstvo podatkov

               (a)

               Delavci imajo pravico do visoke ravni varovanja zdravja in varnosti pri delu.

               (b)

               Delavci imajo pravico do delovnega okolja, prilagojenega njihovim poklicnim potrebam, ki jim omogoča daljšo udeležbo na trgu dela.

               (c)

               Delavci imajo pravico do varovanja njihovih osebnih podatkov v okviru zaposlitve.

         POGLAVJE III

      Socialna zaščita in vključevanje

   11.   Otroško varstvo in podpora za otroke

               (a)

               Otroci imajo pravico do cenovno dostopne in kakovostne predšolske vzgoje in varstva.

               (b)

               Otroci imajo pravico do varstva pred revščino. Otroci iz prikrajšanih okolij imajo pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje njihovih možnosti.

         12.   Socialna zaščita

   Ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja imajo delavci ter v primerljivih pogojih tudi samozaposleni pravico do primerne socialne zaščite.
   13.   Nadomestila za primer brezposelnosti

   Brezposelni imajo pravico do primerne aktivacijske podpore javnih služb za zaposlovanje za (ponovno) vključitev na trg dela ter za razumno dolgo obdobje do primernega nadomestila za brezposelnost v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili glede upravičenosti. Takšna nadomestila ne odvračajo od hitre ponovne zaposlitve.
   14.   Minimalni dohodek

   Vsakdo brez zadostnih sredstev ima pravico do primernega minimalnega dohodka, ki zagotavlja dostojno življenje v vseh obdobjih ter učinkovit dostop do potrebnega blaga in storitev. Za tiste, ki so delovno sposobni, bi se moral minimalni dohodek kombinirati s pobudami za (ponovno) vključitev na trg dela.
   15.   Dohodki in pokojnine za starejše

               (a)

               Upokojeni delavci in samozaposleni imajo pravico do pokojnine, ki ustreza njihovim prispevkom in zagotavlja primeren dohodek. Ženske in moški imajo enake možnosti za pridobitev pokojninskih pravic.

               (b)

               Vsi starejši imajo pravico do sredstev, ki jim zagotavljajo dostojno življenje.

         16.   Zdravstveno varstvo

   Vsakdo ima pravico do pravočasnega dostopa do kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva.
   17.   Vključevanje invalidov

   Invalidi imajo pravico do dohodkovne podpore, ki zagotavlja dostojno življenje, storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi, ter delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam.
   18.   Dolgotrajna oskrba

   Vsakdo ima pravico do cenovno dostopnih in kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe, zlasti oskrbe na domu in skupnostnih storitev.
   19.   Stanovanja in pomoč za brezdomce

               (a)

               Dostop do socialnih stanovanj ali kakovostne pomoči pri pridobitvi stanovanj se zagotavlja vsem socialno ogroženim.

               (b)

               Ranljive osebe imajo pravico do primerne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo.

               (c)

               Brezdomcem se zagotovijo primerna zatočišča in storitve, da se spodbudi njihovo socialno vključevanje.

         20.   Dostop do osnovnih storitev

   Vsakdo ima pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo, higieno, energijo, prevozom, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami. Socialno ogroženim osebam so na razpolago ukrepi za pomoč pri dostopu do teh storitev.

      V Bruslju, 26. aprila 2017

            Za Komisijo

         Marianne THYSSEN

            Članica Komisije

      (1)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2016/2095(INI)).

      (2)  Izjava iz Bratislave z dne 16. septembra 2016.

      (3)  Rimska izjava z dne 25. marca 2017.

      (4)  Skupna izjava socialnih partnerjev z dne 24. marca 2017.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2015/914 z dne 8. junija 2015 o Evropskem programu za ponovno naselitev

text:
               13.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 148/32

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2015/914
   z dne 8. junija 2015
   o Evropskem programu za ponovno naselitev
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti četrtega stavka člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je na izrednem zasedanju 23. aprila 2015 opozoril na resnost razmer v Sredozemlju in izrazil svojo odločenost, da bi morala Unija mobilizirati vse razpoložljive napore za preprečevanje nadaljnje izgube življenj na morju in odpravo temeljnih vzrokov humanitarne krize. Evropski svet se je poleg tega zavezal k vzpostavitvi prvega prostovoljnega pilotnega projekta o ponovni naselitvi v Uniji, ki bo zagotavljal mesta osebam, ki izpolnjujejo pogoje za zaščito (1).

               (2)

               V resoluciji z dne 29. aprila 2015 je Evropski parlament pozval države članice, naj okrepijo svoje prispevke k obstoječim programom za ponovno naselitev, in poudaril potrebo po zagotovitvi varnega in zakonitega dostopa do azilnega sistema Unije (2).

               (3)

               Trenutno obstaja med državami članicami glede zavez za ponovno naselitev oseb veliko neravnovesje. Le petnajst držav članic in tri pridružene države izvajajo program za ponovno naselitev (še ena država članica je napovedala začetek programa ponovne naselitve), tri države članice in ena pridružena država ponovno naselitev opravljajo občasno, medtem ko druge ponovne naselitve ne izvajajo.

               (4)

               V letu 2014 je bilo prosilcev za azil v Uniji največ doslej, in sicer 626 000, v Uniji pa je bilo ponovno naseljenih 6 380 državljanov tretjih držav, ki potrebujejo mednarodno zaščito (3). Število beguncev, prosilcev za azil in notranje razseljenih oseb po svetu je leta 2013 preseglo 50 milijonov, kar se je zgodilo prvič po drugi svetovni vojni (4).

               (5)

               Svet za pravosodje in notranje zadeve je v sklepih z dne 10. oktobra 2014 potrdil: „Ob upoštevanju prizadevanj držav članic, ki jih migracijski tokovi zadevajo, bi morale vse države članice [k ponovni naselitvi] prispevati na enakopraven in uravnotežen način.“ (5)

               (6)

               Komisija je 13. maja 2015 predstavila celovito evropsko agendo o migracijah (6), v kateri je opredelila takojšnje ukrepe, ki jih bo predlagala v odziv na človeške tragedije v celotnem Sredozemlju.

               (7)

               Da se razseljenim osebam, ki potrebujejo zaščito, ne bi bilo treba zatekati h kriminalnim mrežam tihotapcev in trgovcem z ljudmi, agenda Evropsko unijo poziva, naj okrepi svoja prizadevanja za ponovno naselitev. Komisija zato predlaga to priporočilo o programu EU za ponovno naselitev, ki bo ponujal 20 000 mest na podlagi ključa za porazdelitev.

               (8)

               Če se pridružene države odločijo za sodelovanje, bi se ključ za porazdelitev ter razdelitve za vsako državo članico in sodelujočo pridruženo državo ustrezno prilagodili.

               (9)

               Glede na prejšnje razprave v okviru posebnega sestanka foruma o premestitvi in ponovni naselitvi z dne 25. novembra 2014 bi moral ključ za porazdelitev temeljiti na (a) številu prebivalcev (utežni količnik 40 %), (b) skupnem BDP (utežni količnik 40 %), (c) povprečnemu številu prejetih spontanih prošenj za azil in številu ponovno naseljenih beguncev na milijon prebivalcev v obdobju 2010–2014 (utežni količnik 10 %) ter stopnji brezposelnosti (utežni količnik 10 %).

               (10)

               V Unijo naj bi bilo v dveletnem obdobju izvajanja tega programa v državah članicah sprejetih skupno 20 000 oseb. Za sprejem teh oseb bi morale biti odgovorne izključno sodelujoče države v skladu z ustreznim pravom Unije in mednarodnimi pravili. To je v skladu s pozivom Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), ki je evropske države pozval, naj okrepijo svoje zaveze glede sprejema beguncev prek trajnostnih programov za ponovno naselitev, ter podprl kampanjo pod vodstvom Mednarodne organizacije za migracije ter petih nevladnih organizacij.

               (11)

               Pri ugotavljanju prednostnih regij bi bilo treba upoštevati razmere v sosedstvu in sedanje migracijske tokove, zlasti povezavo z regionalnimi programi za razvoj in zaščito na Bližnjem vzhodu, v severni Afriki in Afriškem rogu.

               (12)

               Treba bi bilo izkoristiti izkušnje in strokovno znanje UNHCR ter drugih ustreznih organov, vključno z Evropskim azilnim podpornim uradom, in jih pozvati k pomoči pri izvajanju programa za ponovno naselitev.

               (13)

               Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja ponovno naseljenih oseb iz države, v katero so bile ponovno naseljene, v druge države članice in sodelujoče pridružene države.

               (14)

               Komisija namerava k programu prispevati tako, da bo dala na voljo dodatnih 50 milijonov EUR v letih 2015 in 2016 v okviru programa Unije za preselitev iz člena 17 Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Da bi optimizirali uporabo finančnih spodbud, bo Komisija prilagodila pavšalne zneske in prednostne naloge na področju ponovne naselitve iz tega programa z delegiranim aktom v skladu s členom 17(4) in (10) Uredbe (EU) št. 516/2014. Če bi se pridružene države odločile za sodelovanje v programu za ponovno naselitev, v skladu z Uredbo (EU) št. 516/2014 ne bi mogle koristiti pavšalnih zneskov kot nadomestilo za svoje zaveze –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      EVROPSKI PROGRAM ZA PONOVNO NASELITEV

               1.

               Komisija priporoča, da države članice ponovno naselijo 20 000 ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, na podlagi pogojev in ključa za porazdelitev, določenih v tem priporočilu.

      OPREDELITEV IN PODROČJE UPORABE PROGRAMA ZA PONOVNO NASELITEV

               2.

               „Ponovna naselitev“ pomeni transfer posameznih razseljenih oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz tretje države v državo članico z namenom zaščite pred vračanjem ter ob priznanju in odobritvi pravice do bivanja in vseh drugih pravic, primerljivih s tistimi, ki jih imajo upravičenci do mednarodne zaščite, in sicer na predlog Visokega komisarja Združenih narodov za begunce ter s soglasjem države članice.

               3.

               Evropski program za ponovno naselitev bi moral zajemati vse države članice.

      VSEBINA PROGRAMA ZA PONOVNO NASELITEV

               4.

               Program bi moral vsebovati enotno evropsko zavezo za 20 000 mest za ponovno naselitev oseb. Program bi moral trajati dve leti od dneva sprejetja Priporočila.

               5.

               Skupno število mest za ponovno naselitev bi bilo treba porazdeliti med države članice v skladu s ključem za porazdelitev iz Priloge. Če se pridružene države odločijo za sodelovanje v programu, bi bilo treba ključ za porazdelitev ustrezno prilagoditi.

               6.

               Prednostne regije za ponovno naselitev bi morale vključevati severno Afriko, Bližnji vzhod in Afriški rog, s posebnim poudarkom na državah, v katerih se izvajajo regionalni programi za razvoj in zaščito.

               7.

               Države članice in sodelujoče pridružene države bi morale biti še naprej odgovorne za posamezne odločitve o sprejemu, po ustreznih zdravstvenih in varnostnih preverjanjih, medtem ko bi moral biti visoki komisar Združenih narodov za begunce odgovoren za ocenjevanje prosilcev za ponovno naselitev v prednostnih regijah in predložitev predlogov za ponovno naselitev državam članicam in sodelujočim pridruženim državam.

               8.

               Kadar se ponovno naseljena oseba sprejme na ozemlje države članice ali sodelujoče pridružene države, bi morala ta država izvesti formalni postopek za mednarodno zaščito, vključno z nemudnim odvzemom prstnih odtisov, v skladu z veljavno zakonodajo, zlasti Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), Direktivo Sveta 2005/85/ES (10), Direktivo Sveta 2003/9/ES (11) ter, od 20. julija 2015, direktivama 2013/32/EU (12) in 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13).

               9.

               V primerih, ko država članica po končanem postopku ponovno naseljeni osebi podeli status mednarodne ali nacionalne zaščite, bi morala ta oseba v državi članici ponovne naselitve uživati pravice, ki jih upravičencem do mednarodne zaščite zagotavlja Direktiva 2011/95/EU, ali podobne pravice, ki jih zagotavlja nacionalna zakonodaja. V tem smislu bi morali za prosto gibanje znotraj Unije veljati enaki pogoji in omejitve, kot veljajo za druge državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah. V primeru udeležbe pridruženih držav bi bilo treba uporabljati enakovredno nacionalno zakonodajo.

               10.

               Prosilci za ponovno naselitev bi morali biti pred sprejemom na ozemlje držav članic ali sodelujočih pridruženih držav obveščeni o pravicah in obveznostih, ki jih imajo v okviru programa za ponovno naselitev ter v skladu z zadevno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o azilu, zlasti o posledicah nadaljnjega gibanja znotraj Unije in/ali sodelujočih pridruženih držav, ter o dejstvu, da so upravičeni le do pravic, povezanih s statusom mednarodne zaščite ali nacionalne zaščite v državi ponovne naselitve.

               11.

               Ponovno naseljene osebe, ki brez dovoljenja vstopijo na ozemlje države članice ali sodelujoče pridružene države, ki ni država ponovne naselitve, bodisi pred zaključkom formalnega postopka za mednarodno zaščito bodisi po dodelitvi mednarodne zaščite, bi bilo treba poslati nazaj v državo ponovne naselitve, v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15).

               12.

               Zagotoviti bi bilo treba predvsem praktično sodelovanje Evropskega azilnega podpornega urada pri izvajanju programa, da bi nudil posebno podporo državam članicam in sodelujočim pridruženim državam, zlasti tistim, ki nimajo predhodnih izkušenj s ponovno naselitvijo. Evropski azilni podporni urad bi moral spremljati izvajanje programa in redno poročati o izvajanju.

               13.

               Države članice bi morale biti upravičene do prejetja finančnih sredstev glede na število oseb, ponovno naseljenih na njihovem ozemlju, v skladu z pavšalnimi zneski, določenimi v členu 17 Uredbe (EU) št. 516/2014, kakor bodo prilagojeni z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/xxx (16).

      NASLOVNIKI

               14.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 8. junija 2015

            Za Komisijo

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Točka 3(q) izjave Evropskega sveta z dne 23. aprila 2015, EUCO 18/15.

      (2)  Točki 8 in 10 Resolucije Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015, 2015/2660 (RSP).

      (3)
   Vir: Eurostat.

      (4)
   Vir: Poročilo UNHCR o svetovnih trendih za leto 2013.

      (5)  Sklepi Sveta o ukrepih za boljše obvladovanje migracijskih tokov, zasedanje Sveta za pravosodje in notranje zadeve, 10. oktober 2014.

      (6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda o migracijah“, 13. maj 2015, COM(2015) 240 final.

      (7)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

      (8)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

      (9)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

      (10)  Direktiva Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (UL L 326, 13.12.2005, str. 13).

      (11)  Direktiva Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (UL L 31, 6.2.2003, str. 18).

      (12)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

      (13)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

      (14)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

      (15)  Člen 6(2) Direktive Sveta 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

      (16)  Predlog še ni bil predložen.

      PRILOGA

                  Države članice

                  Ključ
                  (%)

                  Razdelitev

                  Avstrija

                  2,22

                  444

                  Belgija

                  2,45

                  490

                  Bolgarija

                  1,08

                  216

                  Ciper

                  0,34

                  69

                  Češka

                  2,63

                  525

                  Danska

                  1,73

                  345

                  Estonija

                  1,63

                  326

                  Finska

                  1,46

                  293

                  Francija

                  11,87

                  2 375

                  Grčija

                  1,61

                  323

                  Hrvaška

                  1,58

                  315

                  Irska

                  1,36

                  272

                  Italija

                  9,94

                  1 989

                  Latvija

                  1,10

                  220

                  Litva

                  1,03

                  207

                  Luksemburg

                  0,74

                  147

                  Madžarska

                  1,53

                  307

                  Malta

                  0,60

                  121

                  Nemčija

                  15,43

                  3 086

                  Nizozemska

                  3,66

                  732

                  Poljska

                  4,81

                  962

                  Portugalska

                  3,52

                  704

                  Romunija

                  3,29

                  657

                  Slovaška

                  1,60

                  319

                  Slovenija

                  1,03

                  207

                  Španija

                  7,75

                  1 549

                  Švedska

                  2,46

                  491

                  Združeno kraljestvo

                  11,54

                  2 309

            Ključ temelji na naslednjih merilih (1)
          (2):

                  (a)

                  število prebivalstva (podatki za leto 2014, utežni količnik 40 %). To merilo odraža zmogljivost držav članic za sprejem določenega števila beguncev;

                  (b)

                  skupni BDP (podatki za leto 2013, utežni količnik 40 %). To merilo odraža bogastvo države v absolutnem smislu in izkazuje zmogljivost gospodarstva za sprejem in vključevanje beguncev;

                  (c)

                  povprečno število spontanih prošenj za azil in število ponovno naseljenih beguncev na milijon prebivalcev v obdobju 2010–2014 (utežni količnik 10 %). To merilo odraža prizadevanja držav članic v zadnjih letih;

                  (d)

                  stopnja brezposelnosti (podatki za leto 2014, utežni količnik 10 %). To merilo odraža zmogljivost za vključevanje beguncev.

         (1)  Izračuni temeljijo na statističnih informacijah Eurostata (pridobljenih 8. aprila 2015).

         (2)  Odstotki so bili izračunani na pet decimalnih mest natančno, za predstavitev v tej razpredelnici pa so bili navzgor ali navzdol zaokroženi na dve decimalni mesti; razdelitev oseb je bila opravljena na podlagi popolnih podatkov na pet decimalnih mest natančno.


Avis juridique important

|

52004SC0825

Priporočilo za mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Poljske, 2004-2007  /* SEK/2004/0825 končno */

Priporočilo za MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Poljske, 2004-2007(predlozi ga Komisija)OBRAZLOITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) st. 1466/97 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [1] določa, da morajo neudelezene drzave članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji, v skladu s členom 99 Pogodbe, zaradi večstranskega nadzora predloziti konvergenčne programe v rednih intervalih.[1]  UL L 209, 2.8.1997. Vse dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.V skladu s členom 9 te Uredbe mora Svet pregledati vsak konvergenčni program na osnovi ocene, ki jo pripravita Komisija in Odbor, ustanovljen s členom 114 Pogodbe (Ekonomski in finančni odbor). Na osnovi priporočila Komisije in po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom mora Svet po pregledu programa podati mnenje. V skladu z Uredbo morajo drzave članice predloziti letno posodobljene konvergenčne programe, ki jih lahko v skladu s temi istimi postopki prav tako pregleda Svet.Za deset drzav, ki so se 1. maja 2004 pridruzile EU, velja odstopanje in se niso udelezene v enotni valuti. Te drzave so se zavezale, da bodo do 15. maja 2004 predlozile svoje konvergenčne programe, do konca 2004 pa se njihove prve posodobitve.Poljski konvergenčni program za obdobje 2004-2007 je bil predlozen 17. maja 2004. Sluzbe Komisije so izvedle tehnično vrednotenje tega programa in pri tem upostevale rezultate napovedi za pomlad 2004, Kodeks ravnanja [2] , pa tudi načela, določena v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o krepitvi usklajevanja proračunskih politik [3]. To vrednotenje utemeljuje naslednjo oceno:[2]  Revidirano mnenje Ekonomskega in finančnega odbora o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je 10.7.2001 odobril Ekonomsko-finančni Svet.[3]  KOM(2002) 668 končna različica, 27.11.2002.Prvi poljski konvergenčni program za obdobje 2004-2007 je bil predlozen 17. maja 2004. Program podrobno ne določa namenov pristojnih poljskih organov v zvezi s predvidenim časom vstopa v ERM II ali sprejetjem evra.Program le delno ustreza podatkovnim zahtevam revidiranega "kodeksa ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov" in delno izpolnjuje standarde ESA95 [4]. Zlasti je potrebno nadalje izboljsati kakovost podatkov ESA95 o sestavi splosnih javnih prihodkov in stroskovnih potreb.[4]  Program ni skladen s podatkovnimi zahtevami na področju dolgoročne trajnosti javnih financ; informacije, ki so potrebne za izpolnitev tabele 6 priloge 1 kodeksa ravnanja, niso bile ponovno razvrsčene v skupine in so nepopolne. Tabela 2/priloga 1 o splosnem vladnem proračunskem razvoju kaze na napačno razvrstitev. Poleg tega je inflacija se vedno predstavljena na osnovi indeksa cen zivljenjskih potrebsčin (CPI), čeprav tabela 1 v prilogi 1 zahteva napovedi za usklajeni indeks cen zivljenjskih potrebsčin (HICP).Splosni javni primanjkljaj se je v letu 2003 povečal na 4,1% BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3%, ki jo določa Pogodba. Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe za Poljsko sprozila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ekonomski in finančni odbor je 25. maja izdal mnenje o tem poročilu. Na podlagi dveh priporočil Komisije bo Svet [5. julija 2004] predvidoma odločil, da na Poljskem obstaja čezmerni primanjkljaj, ter izdal priporočila za odpravo tega stanja. Številke v zvezi s primanjkljajem bodo morale biti popravljene navzgor, če bodo odprti pokojninski skladi, v skladu z odločbo Eurostata o razvrsčanju financiranih pokojninskih shem, izključeni iz splosnega javnega sektorja.V programu predstavljeni makroekonomski okvir napoveduje postopno hitrejso rast BDP iz 3,7% v letu 2003 na 5,0% v letih 2004 in 2005 ter 5,6% v letih 2006 in 2007. Letos bo neto izvoz se naprej podpiral gospodarsko rast, medtem ko bo od leta 2005 naprej to vlogo po pričakovanjih prevzelo domače povprasevanje. Potek dogodkov do leta 2005 je zelo blizu spomladanskim napovedim Komisije za leto 2004. Nedavne informacije pa kazejo celo na visjo rast BDP v letu 2004 kot je napovedana v programu. Napovedana hitrejsa rast BDP v letih izven programskega obdobja odraza močno povečanje domačega povprasevanja. Ta napoved temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah tako o nalozbah kot o zasebni porabi. Vseeno pa bi bilo s popolno izvedbo Hausnerjevega načrta koristno zmanjsevanje negotovosti, ki obdajajo davčno politiko, da bi se tako dosegle napovedane dvomestne stopnje rasti nalozb kot tudi pričakovana hitrejsa rast zasebne porabe. Program vsebuje ocene mozne rasti proizvoda in napoveduje, da bo dejanska rast BDP v celotnem programskem obdobju presegla potencialno.Inflacija po HICP je padla iz 10,1% na 0,7% v letu 2003. Padec inflacije je v veliki meri odraz monetarne politike, sirjenja proizvodne vrzeli ter znizevanja cen hrane in nafte. Čeprav se je inflacija od sredine leta 2003 dvignila, se vedno ostaja nizka. Večina nedavno opazenega povečanja naslovne inflacije je posledica dviga cen nafte in konca padanja cen hrane, medtem ko so se na strani povprasevanja pojavili do sedaj omejeni cenovni pritiski. Realni efektivni menjalni tečaj zlota je od srede leta 2001 močno depreciiral. Ta padec je v veliki meri posledica stalnega zmanjsevanja inflacije in nominalne depreciacije zlota glede na evro. Razlike v donosu med primerljivimi obveznicami Poljske in območja evra so se med letom 2001 in sredino leta 2003 zmanjsale, toda v drugi polovici leta 2003 in na začetku leta 2004 so se razlike ponovno povečale. Pred vstopom v ERM II niso predvidene spremembe obstoječih monetarnih in deviznotečajnih ureditev kot so na primer ciljni inflacijski okvir skupaj z drsečo deviznotečajno ureditvijo.Proračunska strategija, ki je temelj programa, je namenjena zmanjsanju splosnega javnega primanjkljaja pod 3% BDP do leta 2007 in vzdrzevanju stopnje dolga pod 60%. Splosni javni primanjkljaj se bo v letu 2004 po pričakovanjih povečal iz 4,1% BDP v letu 2003 na 5,7%, nato pa se bo stalno zmanjseval. Za leta 2005, 2006 in 2007 ustrezne napovedi naslovnih primanjkljajev znasajo 4,2%, 3,3% in 1,5%. Program vsebuje obsezni niz ukrepov (t.i. Hausnerjev načrt), ki bo v primeru popolne izvedbe v obdobju 2005-2007 povzročil kumulativni popravek primanjkljaja za 5,3% BDP dodatnih prihodkov in prihrankov (3,3% BDP na socialnem področju in 2% BDP na področju javne uprave in drzavnih podjetij). Doseganje ciljnega primanjkljaja je prav tako pogoj za napovedano visoko rast BDP v celotnem programskem obdobju. V primerjavi s predpristopnim gospodarskim programom (avgust 2003) je najpomembnejsa razlika navzgor popravljeni splosni javni primanjkljaj v letu 2004, in sicer za 0,7 odstotne točke BDP, kljub potrjenemu okrevanju gospodarstva, ki je v programu med drugim pripisano izdatkom v zvezi s pristopom k EU.Zmanjsanje primanjkljaja med letoma 2004 in 2007 je ambiciozno in znasa več kot 4 odstotne točke BDP. Načrtovano strategijo konsolidacije obdajajo stevilne nevarnosti. Poleg zgoraj poudarjene nevarnosti poslabsanja makroekonomskih razmer se zdi, ob upostevanju negotovih političnih razmer, prelozitev ali delna izvedba predvidenih ukrepov zelo mozna. Načrtovano prilagajanje ni le močno v zaostanku, ampak se zdi le delno skladno z potekom dogodkov, objavljenem v Hausnerjevem načrtu. Zaradi priblizevanja volitev bi lahko bili prihranki, ki so posledica v Parlamentu ze izglasovanih ukrepov, se posebej uporabljeni za potrosnjo in izpolnitev nekaterih predvolilnih obljub, namesto za zmanjsevanje primanjkljaja, zlasti ker je Hausnerjev načrt druzbeno občutljiv, saj se večina prihrankov pričakuje na socialnem področju. Po drugi strani pa se bi pristojne monetarne oblasti lahko odzvale na medlo davčno politiko s previdnejso naravnanostjo in obdrzale obrestne mere na razmeroma visoki stopnji ter s tem ohranile stabilno makroekonomsko okolje. Na srednji rok je kombinacija velikih primanjkljajev in visokih realnih obrestnih mer lahko skodljiva za rast, ker ovira nalozbe in otezuje doseganje proračunskih ciljev. Na koncu, kot posledica nedavne odločitve Eurostata o razvrsčanju financiranih pokojninskih shem, bi bilo potrebno načrtovane stevilke primanjkljaja popraviti navzgor za 1,6 odstotne točke BDP.Stopnja javnega dolga se je iz 36,7% BDP v letu 2001 dvignila na 45,4% v letu 2003. Stopnja dolga se bo predvidoma nadalje povečevala do leta 2006, ko bo ob koncu leta 2006 dosegla 52,7% BDP in se nato spustila na 52,3% BDP v letu 2007. Spomladanske napovedi Komisije za leto 2004 kazejo podobno stalno povečevanje stopnje dolga do leta 2005. Uvrstitev odprtih pokojninskih skladov izven splosnega javnega sektorja bi pripomogla k nadaljnjemu povečanju stevilk dolga za priblizno 4,5 odstotne točke. Tudi v primeru taksnega poteka dogodkov bi stopnja dolga v programskem obdobju ostala pod referenčno vrednostjo 60% BDP. Načrtovana upočasnitev in končni preobrat povečanja stopnje dolga bi bila odraz zdruzenega učinka izboljsanega primarnega ravnotezja in povečevanja nominalne rasti dividend, to pa bi delno izravnalo trdovratni vpliv prilagajanja kapitalskih tokov na neto povečevanje dolga. To je prav tako pogoj za znatne privatizacijske prihodke. Program predvideva, da bodo privatizacijski prejemki v obdobju 2004-2006 v povprečju znasali okoli 0,8% BDP na leto, kar je dvakrat več od stopnje iz leta 2003. Ob upostevanju izkusenj iz zadnjih treh let, ko so bili dejanski privatizacijski prejemki precej nizji od načrtovanih, se ta predpostavka zdi optimistična.Program predstavlja ukrepe, predvidene v Hausnerjevem načrtu, ki so namenjeni omejevanju socialnih izdatkov in izboljsanju upravljanja z javnimi izdatki. Če bodo predlagane ambiciozne reforme v celoti izpeljane, bi to bil velik korak naprej pri razresevanju davčnih tezav Poljske. V programu opisana pot prilagajanja je kritično odvisna od izvedbe načrtovanih reform socialne zasčite. Pomembni prihranki bi zlasti izhajali iz reforme dveh najpomembnejsih sistemov socialnih prejemkov na Poljskem. To sta sistem invalidskih pokojnin in posebni sistem socialne varnosti kmetov. Ponovni pregled ali ukinitev samodejnih mehanizmov indeksacije socialnih prejemkov bi prav tako prispeval k lajsanju stroskovnih pritiskov. Poleg njihovega proračunskega vpliva bi te reforme tlakovale pot za zmanjsevanje bremena visokega davka na delo, ki predstavlja veliko oviro za nastanek novih delovnih mest in odvrača od udelezbe na trgu dela.Poljska se pri doseganju napovedanih stroskov v zvezi s starajočim se prebivalstvom sooča z nevarnostmi proračunskih neravnotezij. Za srednjeročno zagotovitev zadostnega primarnega presezka skupaj z izvajanjem ukrepov za obvladovanje primanjkljaja pokojninskega sistema in za omejevanje prevzemanja obveznosti drzavnih podjetij in sistema zdravstvenega varstva, je javne finance nujno potrebno postaviti na trajnostno osnovo.Tabela: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi>TABELPOSITION>Na osnovi te ocene je Komisija sprejela prilozeno priporočilo za Mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske in ga posreduje Svetu.Priporočilo za MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997o konvergenčnem programu Poljske, 2004-2007SVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upostevanju Uredbe Sveta (ES) st. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [5], in zlasti njenega člena 9(3),[5]  UL L 209, 2.8.1997, str.1 Dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.ob upostevanju priporočila Komisije,po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom,SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:Svet je [5. julija 2004] preučil konvergenčni program Poljske za obdobje 2004-2007. Program je le delno skladen s podatkovnimi zahtevami revidiranega "kodeksa ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov" in s standardi ESA 95.Proračunska strategija, ki je temelj programa, je namenjena zmanjsanju splosnega javnega primanjkljaja pod 3% BDP do leta 2007 (z naslednjimi vmesnimi letnimi cilji: 5,7% BDP v letu 2004, 4,2% BDP v letu 2005, 3,3% BDP v letu 2006 in 1,5% v letu 2007) in vzdrzevanju stopnje dolga pod 60% BDP. Zato program vsebuje obsezni niz ukrepov (t.i. Hausnerjev načrt), ki ga je januarja 2004 potrdila vlada in bo v primeru popolne izvedbe v obdobju 2005-2007 povzročil kumulativni popravek primanjkljaja za 5,3% BDP dodatnih prihodkov in stroskovnih prihrankov (3,3% BDP na socialnem področju in 2,0% BDP na področju javne uprave in drzavnih podjetij). Doseganje ciljnega primanjkljaja je prav tako pogoj za napovedano visoko rast v celotnem programskem obdobju.Na osnovi trenutno razpolozljivih informacij se zdi, da makroekonomski potek dogodkov, na katerem temelji program, odraza precej ugodne predpostavke o rasti. Če se zdi napoved 5,0% rasti za leti 2004 in 2005 verjetna in bi v letu 2004 lahko bila celo presezena, srednjeročno gibanje rasti, ki je napovedano v programu (tj. hitrejsa rast BDP na 5,6% v letih 2006 in 2007), odraza nekoliko optimistične predpostavke o zasebni porabi in nalozbah. V tej zvezi je popolna izvedba Hausnerjevega načrta in posledično zmanjsevanje davčnih negotovosti bistveno za doseganje napovedane krepitve rasti. Napoved inflacije se na splosno zdi realistična.Program predvideva zmanjsanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3% BDP le v letu 2007. Programske cilje obdaja več nevarnosti. Poleg zgoraj poudarjene nevarnosti poslabsanja makroekonomskih razmer, obstaja tudi pomanjkanje informacij o predvidenih ukrepih ter negotovost v zvezi z njihovim izvajanjem. Načrtovano prilagajanje ni le močno v zaostanku, ampak tudi le delno skladno s popravki, ki so bili objavljeni v Hausnerjevem načrtu. Na koncu, kot učinek nedavne odločitve Eurostata o razvrsčanju financiranih pokojninskih shem, bi bilo potrebno načrtovane stevilke primanjkljaja popraviti navzgor za 1,6 odstotne točke BDP. Zato proračunska naravnost v programu mogoče ne bo zadostna za zmanjsanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3% BDP v programskem obdobju.Program v obdobju 2004-2007 predvideva dvig stopnje dolga za 7 odstotnih točk BDP, dviganje pa se bo ustavilo sele v zadnjem letu programa. Ob upostevanju zgoraj omenjenih nevarnosti v zvezi s primanjkljajem in precejsnjih negotovosti v zvezi z uresničitvijo načrtovanih privatizacijskih prihodkov, bo gibanje stopnje dolga verjetno manj ugodno od napovedanega.Poljska se pri doseganju napovedanih stroskov v zvezi s starajočim se prebivalstvom sooča z nevarnostmi proračunskih neravnotezij. Medtem ko je pokojninska reforma iz leta 1999, ki vzpostavlja progresivni trostopenjski pokojninski sistem - vključno s spremembami parametrov stebra sprotnega plačevanja kot npr. omejevanje moznosti zgodnje upokojitve - ublazila nevarnosti dolgoročnih neravnotezij, jih popolnoma ni odpravila. Za srednjeročno zagotovitev zadostnega primarnega presezka skupaj z izvajanjem ukrepov za obvladovanje primanjkljaja pokojninskega sistema in za omejevanje prevzemanja obveznosti drzavnih podjetij in sistema zdravstvenega varstva, je javne finance nujno potrebno postaviti na trajnostno osnovo.* * *Svet je [5. julija 2004] na podlagi priporočila Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločil, da na Poljskem obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) Poljski izdal priporočila za odpravo tega stanja, v katerih Svet izraza svoje nasvete o politikah.Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Poljske>TABELPOSITION>


title: Priporočilo Komisije z dne 3. maja 2007 o spremljanju ravni akrilamida v živilih (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1873)( Besedilo velja za EGP).

text:
               12.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 123/33

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 3. maja 2007
   o spremljanju ravni akrilamida v živilih
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1873)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2007/331/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varno hrano (EFSA) je 19. aprila 2005 sprejel izjavo o akrilamidu v živilih, v kateri je potrdil oceno tveganja akrilamida v živilih, ki jo je februarja 2005 opravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive v živilih (JECFA). V navedeni oceni je JECFA sklenil, da so bile stopnje izpostavljenosti povprečnega in velikega porabnika za genotoksično in rakotvorno mešanico nizke in da so lahko v zvezi z zdravjem ljudi zaskrbljujoče. Zato si je treba še naprej ustrezno prizadevati za znižanje koncentracije akrilamida v živilih.

               (2)

               Živilska industrija in države članice so raziskale načine nastajanja akrilamida. Živilska industrija je razvila prostovoljne ukrepe, kot je t. i. pristop „navodil“ (1), ki zagotavlja smernice za pomoč proizvajalcem in predelovalcem pri izbiri načinov za zniževanje akrilamida v njihovih izdelkih. Prizadevanja za zniževanje ravni akrilamida v predelanih živilih so zelo intenzivna že od leta 2002.

               (3)

               Treba je zbrati zanesljive podatke o ravni akrilamida v živilih za vsaj 3 letno obdobje po vsej Skupnosti za zagotovitev jasne predstave o ravneh akrilamida v tistih živilih, za katere je znano, da vsebujejo visoke ravni akrilamida in/ali predstavljajo pomemben del s hrano pogojenega vnosa pri vsem prebivalstvu in še posebej pri ranljivih skupinah, kot so dojenčki in mali otroci.

               (4)

               Pomembno je, da se ti podatki vsako leto poročajo EFSA, ki bo poskrbela za ureditev teh podatkov v podatkovno zbirko.

               (5)

               Za oceno učinkovitosti prostovoljnih ukrepov se bodo ovrednotili rezultati analiz. Program spremljanja, predviden s tem priporočilom, se lahko vedno po potrebi in glede na pridobljene izkušnje prilagodi –

         PRIPOROČA:

               1.

               Države članice letno v letih 2007, 2008 in 2009 v skladu s Prilogo 1 izvajajo spremljanje ravni akrilamida v živilih iz navedene priloge.

               2.

               Navedene države članice vsako leto do 1. junija Evropski agenciji za varno hrano predložijo podatke spremljanja iz predhodnega leta, katerih vsebina in oblika sta določeni v Prilogi II, da jih ta uredi v podatkovno zbirko.

               3.

               Države članice za namen programa spremljanja uporabljajo postopke vzorčenja, kakor so določeni v delu B Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 333/2007 z dne 28. marca 2007 o metodah vzorčenja in analiz za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, neorganskega kositra, 3-MCPD in benz(o)pirena v živilih (2), da tako zagotovijo reprezentativni vzorčeni lot.

               4.

               Navedene države članice izvajajo analize akrilamida v skladu z merili iz točk 1 in 2 Priloge III k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (3).

      V Bruslju, 3. maja 2007

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  „Navodilo“ vsebuje 13 različnih parametrov („orodij“), razporejenih v 4 glavne kategorije („deli navodil“), ki jih proizvajalci živil lahko uporabljajo selektivno glede na njihove posebne potrebe za zniževanje ravni akrilamida v njihovih izdelkih. 4 deli se nanašajo na kmetijske dejavnike, živilski recept, predelovanje in končno pripravo.

      (2)  UL L 88, 29.3.2007, str. 29.

      (3)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

      PRILOGA I
      A.   Mesta vzorčenja in postopek

                  1.

                  Vzorčenje izdelkov se bo izvajalo na ravni trga (npr. v veleblagovnicah, manjših trgovinah, pekarnah, prodajalnah in restavracijah ocvrtega krompirčka), kjer je na voljo dobra sledljivost, ali na ravni proizvodnje. Izdelke s poreklom iz ene države članice je treba vzorčiti kjer koli je to mogoče (1).

                  2.

                  Vzorčenje in analizo je treba izvajati pred potekom roka uporabe vzorca.

            B.   Izdelki, število in pogostost vzorcev, analizne zahteve

                  1.

                  V Preglednici 1 je navedeno priporočeno najnižje število vzorcev za letno analizo za vsako kategorijo izdelka. Države članice so pozvane, da po možnosti odvzamejo več vzorcev. Porazdelitev vzorcev po državah članicah temelji na podatkih o prebivalstvu z najnižjim vzorčnim številom 4 na izdelek in državo članico.

                  2.

                  Število vzorcev se nanaša na najnižje število vzorcev, ki jih je treba vzeti vsako leto. Primeri, za katere se uporabljajo posebni pogoji (npr. vzorčenje dvakrat letno), so za vsako skupino izdelkov opredeljeni v točki C Priloge I.

                  3.

                  Glede na to, da vsaka kategorija izdelka vključuje zelo različne izdelke z različnimi specifikacijami, je treba predložiti dodatne informacije za vsak vzorčen izdelek, kakor je opredeljeno v točki C Priloge I. Da bi ugotovili, ali v nekem obdobju prihaja do sprememb, je pomembno, da se izdelki z istimi specifikacijami (npr. ista vrsta kruha, enak kruh itd.) po možnosti vzorčijo vsako leto. Za ocvrti krompirček, ki se prodaja po malih prodajalnah, je treba vsako leto po možnosti izbrati iste prodajalne.

                  4.

                  Če se pri izdelkih z enako specifikacijo vedno znova dobijo rezultati pod mejo določljivosti, se izdelek lahko zamenja z drugim izdelkom, kolikor ta spada v isto kategorijo izdelkov in je na voljo njegov opis.

                  5.

                  Za zagotovitev primerljivosti rezultatov analize je treba izbrati metode, ki lahko dosegajo mejo določljivosti 30 μg/kg (najmočnejši prehod ionov) za kruh in živila za dojenčke ter 50 μg/kg za izdelke iz krompirja, druge izdelke iz žitnih kosmičev, kavo in druge izdelke. O rezultatih se poroča z upoštevanjem korekcije zaradi izkoristka.
                  Preglednica 1
                  Najnižje število vzorcev na kategorijo izdelka

                              Država prodaje

                              Ocvrti krompirček, ki se prodaja pripravljen za zaužitje (1)

                              Krompirjev čips (2)

                              Predhodno toplotno obdelani ocvrti krompirček/izdelki iz krompirja za pripravo doma (3)

                              Kruh (4)

                              Žitni kosmiči za zajtrk (5)

                              Piškoti, vključno s piškoti za dojenčke (6)

                              Pražena kava (7)

                              Živila za dojenčke v kozarcih (8)

                              Predelana živila za dojenčke na osnovi žit (9)

                              Drugi izdelki (10)

                              Skupaj

                              AT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              BE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              CY

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              CZ

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              DE

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              14

                              230

                              DK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              ES

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              EE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              GR

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              FR

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              FI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              HU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              IT

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              IE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              LU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LV

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              MT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              NL

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              8

                              62

                              PT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              PL

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              SE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              SI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              SK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              UK

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              BG

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              RO

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              80

                              Skupaj

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              224

                              2 042

            C.   Najosnovnejše dodatne informacije, ki jih je treba predložiti za vsak izdelek
      Najosnovnejše dodatne informacije, ki jih je treba predložiti za vsak vzorčeni izdelek, so določene v točkah od 1 do 10. Države članice so povabljene, da predložijo še podrobnejše informacije.

            1.
            Ocvrti krompirček, ki se prodaja pripravljen za zaužitje: vzorčenje dvakrat letno marca in novembra (2) s skupnim številom vzorcev, določenim v preglednici. Izdelke, pripravljene za zaužitje, je treba vzorčiti v malih prodajalnah, verigah hitre prehrane in restavracijah. Po možnosti je treba vsako leto vzorčiti v istih prodajalnah.
      Predložiti je treba posebne informacije: vhodna snov (sveži krompir ali predelani krompir), druge sestavine.

            2.
            Krompirjev čips: vzorčenje dvakrat letno marca in novembra (2) s skupnim številom vzorcev, določenim v preglednici.
      Predložiti je treba posebne informacije: vhodna snov (sveži krompir ali predelani krompir), druge sestavine, začimbe ali dodatki.

            3.
            Predhodno toplotno obdelani ocvrti krompirček/izdelki iz krompirja za pripravo doma: vključno z izdelki, ki se prodajajo zamrznjeni. Vzorčenje dvakrat letno marca in novembra (2) s skupnim številom vzorcev, določenim v preglednici. Analize vsakega vzorca je treba izvesti na izdelku po pripravi (npr. cvrtju, pečenju itn.). Izdelek je treba pripraviti v laboratoriju v skladu z navodili na etiketi. Predložiti je treba posebne informacije: vhodna snov (sveži krompir ali predelani krompir), druge sestavine, izdelek se prodaja svež ali zamrznjen, pogoji za pripravo iz etikete.

            4.
            Kruh: Predložiti je treba posebne informacije: mehek ali hrustljav kruh, vsebnost vlaken, vrste žit, kvašeni/nekvašeni, način kvašenja (npr. kvas), druge sestavine. Izbira vrste kruha za vzorčenje mora odražati prehranjevalne navade vsake države.

            5.
            Žitni kosmiči za zajtrk: razen mueslija in ovsenih kosmičev. Predložiti je treba posebne informacije: vrste žit, druge sestavine (npr. sladkor, oreščki, med, čokolada).

            6.
            Piškoti (vključno s piškoti za dojenčke): Predložiti je treba posebne informacije: mehki ali trdi, za normalnega porabnika ali diabetike, popoln seznam sestavin.

            7.
            Pražena kava: Predložiti je treba posebne informacije: stopnja praženosti (npr. srednje, temno), po možnosti vrsta zrn, zmleta kava ali kava v zrnih.

            8.
            Živila za dojenčke v kozarcih: Ciljna živila so krompir, korenasta zelenjava ali žitni kosmiči. Predložiti je treba posebne informacije: sestava živila v kozarcu.

            9.
            Predelana živila za dojenčke na osnovi žit: analizirana, kakor se prodajajo.
      Predložiti je treba posebne informacije: vrsta žit, druge sestavine.

            10.
            Drugi proizvodi: Kategorija vključuje izdelke iz krompirja, žitnih kosmičev, kave, kakava in živila za dojenčke, razen navedenih izdelkov, določenih v eni izmed zgornjih kategorij (npr. praženi krompirček, medenjaki, kavni nadomestki). Vzorce je treba izbirati tako, da odražajo nacionalne prehranjevalne navade držav članic. Morda jih bo treba analizirati po pripravi v skladu z etiketo. V tem primeru je treba navesti uporabljene pogoje.
      Predložiti je treba posebne informacije: podroben opis izdelka (npr. glavne sestavine), uporabljeni pogoji za pripravo v skladu z etiketo.

         (1)  V izjemnih primerih je lahko posamezen izdelek na trgu le kot uvožen iz tretje države. V takih primerih se lahko vzorči uvožen izdelek.

         (2)  V primeru, da je živilo iz predelanega krompirja, vzorčenje dvakrat letno ni potrebno.

      PRILOGA II
      A.   Oblika poročila

      B.   Pojasnjevalne opombe k obliki poročanja
      Država poročevalka: država članica, v kateri se je izvajalo spremljanje.
      Leto: leto vzorčenja.
      Oznaka vzorca: laboratorijska identifikacijska oznaka vzorca.
      Številka razreda izdelka: številka razreda izdelka v skladu s Preglednico 1 Priloge I (vstavi številke od 1–10, npr. ocvrti krompirček (1), krompirjev čips (2) itd.).
      Ime izdelka: vključuje ime izdelka v angleščini in izvirnem jeziku.
      Opis izdelka: kratek opis izdelka, ki upošteva najmanj vsebino, ki jo zahteva točka C Priloge I.
      Proizvajalec: ime proizvajalca, če je na voljo.
      Država proizvajalka: če je na voljo. Za državo proizvodnje je treba uporabiti oznake ISO (za oznake ISO glej prvi stolpec preglednice 1 Priloge I). Vzorčeni izdelek naj v skladu s točko A. Priloge I po možnosti izvira iz ene od držav članic (glej opombo 3).
      Uporabno najmanj do datuma: kakor je označeno na etiketi. Datum je treba navesti v obliki dd/mm/ll.
      Datum proizvodnje: če je na voljo, kakor je označeno na etiketi. Datum je treba navesti v obliki dd/mm/ll.
      Datum vzorčenja: datum, ko je bil vzorec vzet. Datum je treba navesti v obliki dd/mm/ll.
      Mesta vzorčenja: mesto, kjer je bil vzorec zbran, npr. veleblagovnica, mala trgovina, pekarna, veriga hitre prehrane itn.
      Velikost embalaže: velikost embalaže (g) izdelka posameznega vzorca, če se uporablja.
      Teža vzorca: teža sestavljenega vzorca (g).
      Pogoji priprave: pogoje priprave je treba navesti v primeru predhodno toplotno obdelanega ocvrtega krompirčka ali drugih izdelkov iz krompirja za pripravo doma (razred izdelka 3), ki jih je treba vzorčiti po pripravi. Navodila za pripravo na etiketi je treba upoštevati in navesti v tem polju. Isto velja za nekatere „druge izdelke“ (razred izdelka 10).
      Datum analiz: če je bil vzorec homogeniziran in shranjen pred analizo, je treba navesti datum dejanskega začetka analiznega postopka. V tem primeru je treba navesti podrobnosti o pogojih shranjevanja.
      Akreditirana metoda: z „D“ (da) ali „N“ (ne) je treba označiti, če je bil rezultat analize dobljen na osnovi metode, akreditirane v skladu z EN ISO 17025.
      Analizna metoda: treba je navesti, katera analizna metoda je bila uporabljena (GC-MS z derivatizacijo, GC-MS brez derivatizacije, LC-MS-MS ali drugo), in na kratko opisati pripravo vzorca (npr. postopek čiščenja itn.).
      Podrobnosti o preskusih strokovne usposobljenosti: navesti je treba informacijo o organizatorju preskusa strokovne usposobljenosti, številko sheme, številko kroga, matrico in z-score (1) v naslednji kratki obliki: organizator/shema/krog/matrica/z-score (primer: FAPAS/30/6/hrustljavi kruh/1,6).
      Raven akrilamida: v μg/kg z upoštevanjem korekcije zaradi izkoristka.
      Meja zaznavnosti: v μg/kg.
      Meja določljivosti: v μg/kg.
      Negotovost meritve: predložiti je treba informacijo o negotovosti meritve, če je na voljo (stopnjo je treba navesti v %).

         (1)  Upoštevajte, da se bodo z-score uporabljale le za presojo o kakovosti datuma. Z njimi se bo ravnalo zaupno.