title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2015
   (2015/C 272/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem konvergenčnem programu Romunije za leto 2014.

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunija opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2015. V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. V času izvajanja treh zaporednih programov EU in MDS so se zunanja in notranja neravnotežja občutno zmanjšala. Vendar je treba spremljati tveganja zaradi razmeroma visokega negativnega neto stanja mednarodnih naložb in šibke srednjeročne izvozne zmogljivosti v Romuniji. Zunanje in notranje slabosti bančnega sektorja so še vedno prisotne.

               (7)

               Romunija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Svet je 22. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/531/EU (5), s katerim se je zavezal k zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Romuniji v višini največ 2 milijardi EUR do septembra 2015. Pogoj za pomoč je izvajanje celovite ekonomske politike. Čeprav Romunija v trenutnih tržnih razmerah ne namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se pričakuje, da bo preventivna pomoč prispevala k utrditvi makroekonomske, proračunske in finančne stabilnosti ter z izvajanjem strukturnih reform povečala odpornost gospodarstva in njegove zmožnosti za rast. Po izstopu iz programa bo Romunija ponovno v celoti vključena v okvir evropskega semestra.

               (9)

               Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Romunija je v svojem konvergenčnem programu zaradi načrtovanih strukturnih reform zaprosila za začasno odstopanje v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja. Ker program ni vseboval dovolj podrobnih informacij o načrtovanih strukturnih reformah, Svet ni mogel oceniti njihove verodostojnosti. Romunija je prav tako zaprosila za uporabo klavzule o pokojninski reformi. Upravičenost reforme bo preveril Eurostat. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 napovedani strukturni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2016 ne bi zagotovil ustreznega varnostnega razmika glede na referenčno vrednost iz Pogodbe, tj. 3 % BDP. Zato Svet meni, da Romunija ne izpolnjuje zahtev za začasno odstopanje v letu 2016.

               (10)

               Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2015 ohranila na 1,5 % BDP in ga v letu 2018 zmanjšala na 0,8 % BDP. Vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,0 % BDP, dosegla po letu 2016. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP s 40,1 % v letu 2015 dosegel vrh in se nato postopoma zmanjšal na 37,1 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden. Pomembni ukrepi, ki bodo povečali primanjkljaj in jih je vlada potrdila 25. marca, senat pa 27. aprila (6), ter ki jih je Komisija upoštevala v pomladanski napovedi iz leta 2015, niso vključeni v konvergenčni program, čeprav se to zahteva v skladu s kodeksom ravnanja. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,3 % BDP odstopal od srednjeročnega cilja. To rahlo presega odklon v višini 0,25 %BDP, odobren v okviru aranžmaja za plačilno bilanco, pod pogojem, da je sofinanciranje projektov, ki jih financira EU, skladno z načrtovanim v proračunu. Odklon naj bi postal znaten leta 2016, ko bo dosegel 2,4 % BDP, zahteva pa se prilagoditev v višini 0,3 % BDP. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi v letih 2015 in 2016. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (11)

               Fiskalni okvir Romunije je razmeroma trden, ne uporablja pa se učinkovito. Srednje- in dolgoročni demografski trendi ter nizka raven razvitosti trga dela bi lahko ogrozili dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. Pokojninska reforma, ki se je začela leta 2010, je že prinesla nekaj izboljšav, vendar spodnji dom parlamenta še ni sprejel zakona o izenačitvi zakonsko določene pokojninske starosti za moške in ženske od leta 2035 dalje, ki ga je vlada predlagala decembra 2013.

               (12)

               Nedavno zmanjšanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost je zmanjšalo tudi davčno obremenitev dela, vendar to zmanjšanje ni bilo ciljno načrtovano. Davčni primež za osebe z nizkimi dohodki ostaja visok (tj. 40 %) glede na druge evropske države. Davčne goljufije in izogibanje davkom še vedno predstavljajo velik izziv in posegajo v prihodke od davkov. Narejeni so bili prvi koraki v smeri predvidene reorganizacije romunske davčne uprave. Pilotni projekt skladnosti, ki zadeva delo na črno, plače, ki niso v celoti prijavljene, in davčne utaje, se je v letu 2014 izvajal v dveh regijah, nadalje pa se bo širil tudi v letu 2015. Raven okoljskih davkov se je v letu 2014 povečala in se tako približala povprečju EU.

               (13)

               V letu 2014 je bilo zaznati nekaj izboljšav, vendar so stopnje zaposlenosti in aktivnosti še vedno zelo nizke zlasti pri ženskah, mladih, starejših delavcih in Romih. Pregledane so bile aktivne politike zaposlovanja, vendar sta splošna udeležba pri ukrepih aktivnega zaposlovanja in njihovo financiranje še vedno nizka, zlasti za poklicno usposabljanje, sheme za priznavanje predhodnega učenja, spodbude za mobilnost in ukrepe za dolgotrajno brezposelne. Romunija je začela obravnavati brezposelnost mladih, zlasti v okviru sistema jamstva za mlade, njegovo izvajanje pa je v zaostanku. Napredek ni bil dosežen pri oblikovanju preglednih smernic za določanje minimalne plače. Da bi omogočil individualizirane storitve in bolj usklajeno izvajanje za vse ciljne skupine, bi javni zavod za zaposlovanje potreboval večje zmogljivosti, zlasti glede zaposlenih, in okvir za celovito izvajanje ukrepov, sofinanciranih iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

               (14)

               Na področju izobraževanja se Romunija sooča z več izzivi: stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej ostaja precej nad povprečjem EU; razpoložljivost in dostop do predšolske vzgoje in varstva sta omejena, zlasti na podeželju in za romsko skupnost; udeležba pri vseživljenjskem učenju še naprej ostaja precej pod povprečjem EU; kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova ustreznost za trg dela sta neprimerni; stopnja doseganja terciarne izobrazbe pa je še vedno druga najnižja v Uniji. Romunija je te izzive že začela obravnavati, pri čemer je na različnih področjih dosegla različen napredek, do danes pa ni videti večjih končnih rezultatov. Romunija je junija 2015 sprejela dve nacionalni strategiji, in sicer nacionalno strategijo vseživljenjskega učenja in nacionalno strategijo za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja. Zdaj pa je pomembno, da sprejme ukrepe za hiter začetek njunega izvajanja. Nacionalni program za predšolsko vzgojo in varstvo je bil oblikovan za obdobje 2014–2019 in bo začel veljati z novim šolskim letom 2015–2016. Pripravljen je bil osnutek strategije za terciarno izobraževanje; njen namen je povečati relevantnost visokošolskega izobraževanja, tako da bo bolje usklajeno s potrebami trga dela, in izboljšati dostopnost visokošolskega izobraževanja za prikrajšane skupine. Izvedeni so bili ukrepi za izboljšanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter shem vajeništva.

               (15)

               Za romunski zdravstveni sistem so značilni slabi rezultati zdravljenja, slaba cenovna in geografska dostopnost, nizka stopnja financiranja in neučinkovita poraba virov. Odvisnost od bolnišnične oskrbe je precejšnja, na sistem pa negativno vplivajo tudi obsežno neučinkovito bolnišnično omrežje, šibki in razdrobljeni sistemi napotitve ter nizek delež porabe za osnovno zdravstveno varstvo. Poleg tega razširjena uporaba neformalnih plačil v javnem zdravstvenem sistemu nadalje zmanjšuje dostopnost, učinkovitost in kakovost sistema. Različni ukrepi in reforme zdravstvenega varstva so zmanjšali vrzel v financiranju ter izboljšali standard in učinkovitost storitev. Nacionalna zdravstvena strategija za obdobje 2014–2020, ki določa strateško osnovo za reforme zdravstvenega sistema, je bila odobrena decembra 2014 in jo je zdaj treba izvesti. Ministrstvo za zdravje in Nacionalni zavod za zdravstveno zavarovanje preučujeta več ukrepov, s katerimi bi se izboljšal sistem financiranja zdravstvenega varstva.

               (16)

               Zmanjšanje revščine in socialne izključenosti še vedno predstavlja velik izziv v Romuniji. Stopnja tveganja revščine ali socialne izključenosti se je sicer zmanjšala, vendar ostaja še vedno visoka, tj. 40 % v letu 2013, kar je precej nad povprečjem EU. Učinkovitost socialnih transferjev (razen pokojnin) pri zmanjševanju revščine se zdi omejena in je zlasti nizka v primeru otrok. Socialni transferji niso ustrezno povezani z aktivacijskimi ukrepi. Izvajanje reforme socialne pomoči iz leta 2011 je še vedno v zaostanku. Strategija za socialno vključevanje in boj proti revščini ter pripadajoči akcijski načrti so bili odobreni 27. maja 2015. Omejen napredek je bilo opaziti pri uvedbi minimalnega dohodka, ki bi z združitvijo treh obstoječih socialnih transferjev poenostavil socialno pomoč in tudi okrepil povezavo z aktivacijskimi ukrepi. Vlada je leta 2013 sprejela zakon o socialnem gospodarstvu, ki bi uredil področje socialnega gospodarstva in povečal udeležbo ranljivih skupin prebivalstva na trgu dela, vendar parlament o zakonu še vedno razpravlja. Za integracijo romskega prebivalstva je bilo sprejetih le malo učinkovitih ukrepov. Januarja 2015 je bila z nekaj zamude sprejeta prenovljena strategija za integracijo Romov, vendar njeno izvajanje zaostaja.

               (17)

               Upravna zmogljivost v Romuniji je nizka, razdrobljena in brez jasnega prenosa odgovornosti, zaradi česar negativno vpliva na konkurenčnost gospodarstva. Opredeljeni so bili temeljni vzroki za strukturno šibkost, oktobra 2014 pa je bila sprejeta strategija za soočanje z izzivi v javni upravi ter pri določanju prednostnih politik in usklajevanja skupaj z akcijskim načrtom za njeno izvajanje v obdobju 2014–2020. Izvajanje te strategije močno zamuja. Nepravilnosti pri postopkih javnega naročanja so v preteklosti povzročile precejšnje zamude pri izvajanju programov, financiranih iz skladov EU. Te nepravilnosti negativno vplivajo na poslovno okolje in zavirajo prepotrebne naložbe v infrastrukturo.

               (18)

               Nekaj napredka je bilo doseženega pri izboljšanju neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti sodstva, boju proti korupciji na vseh ravneh in zagotavljanju učinkovitega izvrševanja sodnih odločb. Kljub temu je izvrševanje sodnih odločb v veliko primerih še vedno šibko, omejen napredek pa je bil dosežen pri preprečevanju majhne korupcije in boju proti njej. Ta pomembna področja politike bo zajemal mehanizem za sodelovanje in preverjanje.

               (19)

               Podjetja v državni lasti niso dovolj produktivna, prispevajo k nelikvidnostnemu gospodarstvu, predstavljajo breme za proračun sektorja država (v obliki pogojnih obveznosti) ter prispevajo 50 % vseh neplačanih davkov podjetij. Korporativno upravljanje je ključni dejavnik za določanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Trenutna ureditev upravljanja ne preprečuje političnega vmešavanja pri vsakodnevnem vodenju podjetij niti ne zagotavlja delitve med funkcijami lastništva in oblikovanja politik organov. Posebna pravila za podjetja v državni lasti so bila sistematično uvedena šele z izrednim vladnim odlokom 109/2011. Nekatera področja niso zajeta, pravila pa v praksi niso vedno upoštevana. Napredka ni bilo v zvezi z reformo korporativnega upravljanja državnih podjetij v energetskem in prometnem sektorju.

               (20)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (22)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

         PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Sprejme vse potrebne ukrepe za dokončanje programa finančne pomoči.

               2.

               Omeji odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2015 na največ 0,25 % BDP, kot je določeno v okviru aranžmaja za plačilno bilanco za obdobje 2013–2015, in v letu 2016 doseže srednjeročni proračunski cilj. Izvede celovito strategijo za izpolnjevanje davčnih obveznosti, okrepi kontrolne sisteme za boj proti delu na črno in pospeši izenačitev upokojitvene starosti za moške in ženske.

               3.

               Okrepi sprejemanje ukrepov na trgu dela, zlasti za neregistrirane mlade in dolgotrajno brezposelne. Zagotovi dovolj osebja za nacionalni zavod za zaposlovanje. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami oblikuje jasne smernice za pregledno določanje minimalne plače. Uvede minimalni dohodek. Poveča zagotavljanje in kakovost predšolske vzgoje in varstva, zlasti za Rome. Sprejme ukrepe za izvajanje nacionalne strategije za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja. Izvede nacionalno zdravstveno strategijo za obdobje 2014–2020 za odpravo slabe dostopnosti, nizke stopnje financiranja in neučinkovitih sredstev.

               4.

               Sprejme zakon o reformi upravljanja državnih podjetij.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 109).

      (5)  Sklep Sveta 2013/531/EU z dne 22. oktobra 2013 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči Unije Romuniji (UL L 286, 29.10.2013, str. 1).

      (6)  Znižanja davkov, določena v novem predlogu davčnega zakonika.

      (7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije z dne  11. aprila 2006  o ukrepih za zmanjšanje tveganja zaradi snovi: dibutil ftalat; 3,4-dikloroanilin; diizodecil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C 9–11 -razvejeni alkil estri, bogati s C 10 ; diizonil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C 8–10 -razvejeni alkil estri, bogati s C 9 ; etilendiamintetraacetat; metil acetat; monokloroocetna kislina; n-pentan; tetranatrijev etilendiamintetraacetat   (Besedilo velja za EGP)

text:
               13.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 104/45

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 11. aprila 2006
   o ukrepih za zmanjšanje tveganja zaradi snovi: dibutil ftalat; 3,4-dikloroanilin; diizodecil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C9–11-razvejeni alkil estri, bogati s C10; diizonil ftalat; 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8–10-razvejeni alkil estri, bogati s C9; etilendiamintetraacetat; metil acetat; monokloroocetna kislina; n-pentan; tetranatrijev etilendiamintetraacetat
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/283/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V okviru Uredbe (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbami Komisije (ES) št. 1179/94 (2), (ES) št. 2268/95 (3) in (ES) št. 143/97 (4) v tem zaporedju o prvem, drugem in tretjem seznamu prednostnih snovi, kakor ga predvideva Uredba (EGS) št. 793/93:

                           —

                           dibutil ftalat;

                           —

                           3,4-dikloroanilin;

                           —

                           etilendiamintetraacetat;

                           —

                           metil acetat;

                           —

                           tetranatrijev etilendiamintetraacetat;

                           —

                           diizodecil ftalat;

                           —

                           1,2-benzendikarboksilna kislina, di-9–11-razvejeni alkil estri, bogati s C10;

                           —

                           diizonil ftalat;

                           —

                           1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C8–10-razvejeni alkil estri, bogati s C9;

                           —

                           n-pentan;

                           —

                           monokloroocetna kislina.

               (2)

               Države poročevalke, imenovane v skladu z navedenimi uredbami, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (5) dokončale ocenjevanje tveganja za človeka in okolje, ki ga pomenijo navedene snovi, in v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93 predlagale strategijo za omejevanje tveganja.

               (3)

               Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za toksičnost, ekotoksičnost in okolje in okolje (SCTEE), ki je o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdal svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani Znanstvenega odbora.

               (4)

               Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejevanje tveganj so navedeni v Sporočilu Komisije (6).

               (5)

               Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja zaradi nekaterih snovi.

               (6)

               Priporočene ukrepe za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati v okviru zakonodaje s področja varovanja delavcev, saj nudijo ustrezen okvir za omejevanje tveganja zaradi zadevnih snovi.

               (7)

               Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 –

         PRIPOROČA:
   ODDELEK 1
   DIBUTILFTALAT
   (št. CAS 84-74-2; št. Einecs 201-557-4)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (1, 2)

               1.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive Sveta 96/61/ES (7), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali ekvivalentne parametre ali enakovredne tehnične ukrepe za dibutil ftalat, da bi zadevni obrati do konca oktobra 2007 delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne okoljske razmere.

               2.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za dibutil ftalat in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsak pomembni razvojni dosežek.

         ODDELEK 2
   3,4-DIKLOROANILIN
   (št. CAS 95-76-1; št. Einecs 202-448-4)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (3) in okolje (4, 5)

               3.

               Delodajalci, ki pri proizvodnji in nadaljnji predelavi uporabljajo 3,4-dikloroanilin za namene, ki so bili v oceni tveganja opredeljeni kot zaskrbljujoči, morajo upoštevati posebna navodila, sestavljena za posamezna področja, ki se nanašajo na čiščenje, vzdrževanje in popravila, pripravljena na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, ki jih sestavi Komisija, kakor je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (8).
               Uporabljajo se obstoječi predpisi o fitofarmacevtskih sredstvih, (Direktiva Sveta 91/414/EGS (9) in biocidnih pripravkih (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/8/ES (10), ki veljajo na ravni Skupnosti, saj nudijo ustrezen okvir za omejevanje tveganja zaradi navedene snovi.
               V tem okviru:

               4.

               Je treba upoštevati podatke iz ocene tveganja za 3,4-dikloroanilin, ki se sprosti iz herbicida diurona, uporabljenega na neprepustnih površinah.

               5.

               Je treba preprečiti zlorabo diurona v majhnih pakiranjih.

         ODDELEK 3
   ETILENDIAMINTETRAACETAT
   (št. CAS 60-00-4; št. Einecs 200-449-4)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (6, 7, 8, 9)

               6.

               Zadevne države članice morajo za povodja rek, kjer lahko emisije etilendiamintetraacetata (EDTA) povzročijo tveganje, določiti okoljske standarde kakovosti (EQS), nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja za dosego navedenih EQS do leta 2015 pa je treba v skladu z določbami Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (11) vključiti v načrte upravljanja povodij.

               7.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 96/61/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali ekvivalentne parametre ali enakovredne tehnične ukrepe za EDTA, da bi zadevni obrati do konca oktobra 2007 delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne okoljske razmere.

               8.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za EDTA in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsak pomembni razvojni dosežek.

               9.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

         ODDELEK 4
   METIL ACETAT
   (št. CAS 79-20-9; št. Einecs 201-185-2)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (10)

               10.

               Delodajalci na področju gradbeništva, ki za dela pri polaganju talnih oblog uporabljajo izdelke, ki vsebujejo metil acetat, morajo upoštevati posebna navodila, sestavljena za posamezna področja, pripravljena na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, ki jih sestavi Komisija, kakor je določeno v členu 12(2) Direktive 98/24/ES.

         ODDELEK 5
   MONOKLOROOCETNA KISLINA
   (št. CAS 79-11-8; št. Einecs 201-178-4)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (11) in okolje (12, 13, 14)

               11.

               Delodajalci, ki uporabljajo monokloroocetno kislino (MCAA) za namene, ki so bili v oceni tveganja opredeljeni kot zaskrbljujoči, morajo upoštevati posebna navodila, sestavljena za posamezna področja, pripravljena na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, ki jih sestavi Komisija, kakor je določeno v členu 12(2) Direktive 98/24/ES.

               12.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 96/61/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali ekvivalentne parametre ali enakovredne tehnične ukrepe za MCAA, da bi zadevni obrati do konca oktobra 2007 delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne okoljske razmere.

               13.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za MCAA in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsak pomembni razvojni dosežek.

               14.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje in človeka, izpostavljenega neposredno ali posredno prek okolja.

         ODDELEK 6
   TETRANATRIJEV ETILENDIAMINTETRAACETAT
   (št. CAS 64-02-8; št. Einecs 200-573-9)
   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (15, 16, 17, 18)

               15.

               Zadevne države članice morajo za povodja rek, kjer lahko emisije tetranatrijevega etilendiamintetraacetata (Na4EDTA) pomenijo tveganje, določiti okoljske standarde kakovosti (EQS), nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja za uresničitev navedenih EQS do leta 2015 pa je treba v skladu z določbami Direktive 2000/60/ES vključiti v načrte upravljanja povodij.

               16.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 96/61/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali ekvivalentne parametre ali enakovredne tehnične ukrepe za Na4EDTA, da bi zadevni obrati do konca oktobra 2007 delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne okoljske razmere.

               17.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za Na4EDTA in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsak pomembni razvojni dosežek.

               18.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

         ODDELEK 7
   NASLOVNIKI

               19.

               To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice

      V Bruslju, 11. aprila 2006

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

      (2)  UL L 131, 26.5.1994, str. 3.

      (3)  UL L 231, 28.9.1995, str. 18.

      (4)  UL L 25, 28.1.1997, str. 13.

      (5)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

      (6)  UL C 90, 13.4.2006.

      (7)  UL L 257, 10.10.1996, str. 26.

      (8)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

      (9)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

      (10)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

      (11)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 23. januarja 2014 o spremembi Priporočila ECB/2011/24 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (ECB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 51/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 23. januarja 2014
   o spremembi Priporočila ECB/2011/24 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike
   (ECB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in tretje alinee člena 34.1 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Prvi stavek člena 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) zahteva, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) zbira bodisi od pristojnih organov, ki niso NCB, bodisi neposredno od gospodarskih subjektov statistične informacije, ki so potrebne za izpolnjevanje nalog ESCB. Drugi stavek člena 5.1 določa, da v te namene ECB sodeluje z institucijami ali organi Unije in s pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ter z mednarodnimi organizacijami. Člen 5.2 določa, da NCB izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče.

               (2)

               V primerih, ko v skladu z nacionalnimi pravili in uveljavljeno prakso poročevalske enote poročajo potrebne informacije pristojnim organom, ki niso NCB, morajo ti organi in njihove NCB medsebojno sodelovati, da se zagotovi izpolnjevanje statističnih zahtev ECB. Takšno sodelovanje bi moralo vključevati vzpostavitev stalne strukture za posredovanje podatkov, razen če je enak rezultat že dosežen z nacionalno zakonodajo. Trenutno ta zahteva zadeva sodelovanje med Central Statistics Office na Irskem in centralno banko Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ter med National Statistics Office na Malti in centralno banko Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta. Poleg tega je na Finskem s 1. januarjem 2014Statistics Finland prevzel nalogo zbiranja in pripravljanja potrebnih informacij na področju zunanje statistike od centralne banke Suomen Pankki. Da bi bile zgoraj omenjene statistične zahteve izpolnjene, bi morala centralna banka Suomen Pank in Statistics Finland medsebojno sodelovati.

               (3)

               Ker je treba Priporočilo ECB/2011/24 nasloviti tudi na Statistics Finland in glede na to, da bo ECB pripravila, posodabljala in objavila na svoji spletni strani seznam pristojnih organov v državah članicah, za katere so upoštevne NCB uradno sporočile Evropski centralni banki, da so vključeni v zbiranje in/ali pripravljanje zunanje statistike, in na katere bi moralo biti Priporočilo ECB/2011/24 naslovljeno v prihodnje, je treba Priporočilo ECB/2011/24 ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   ODDELEK I

      Sprememba

   Oddelek IV v Priporočilu ECB/2011/24 se od naslednjega dneva po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije nadomesti z naslednjim:

      „ODDELEK IV

         Končne določbe

                  1.

                  Priporočilo ECB/2004/16 se z dnem 1. junijem 2014 nadomesti s tem priporočilom.

                  2.

                  Sklicevanja na Priporočilo ECB/2004/16 se razlagajo kot sklicevanja na to priporočilo.

                  3.

                  To priporočilo je naslovljeno na Central Statistics Office na Irskem, National Statistics Office na Malti in Statistics Finland na Finskem ter na druge tovrstne pristojne organe, ki se jim zaupa zbiranje in/ali pripravljanje zunanje statistike v državah članicah in ki so na seznamu pristojnih organov, ki ga pripravi, posodablja in objavi ECB na svoji spletni strani.

                  4.

                  Naslovniki so zaprošeni, da to priporočilo uveljavijo od 1. junija 2014 oziroma od datuma, ko so vključeni na seznam pristojnih organov iz odstavka 3, če je ta datum po 1. juniju 2014.“

   ODDELEK II

      Naslovniki

   To priporočilo je naslovljeno na Central Statistics Office na Irskem, National Statistics Office na Malti in Statistics Finland na Finskem.

      V Frankfurtu na Majni, 23. januarja 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.


title: Priporočilo Nadzornega organa EFTA št. 150/06/COL z dne 17. maja 2006 v zvezi z usklajenim programom nadzora na področju prehrane živali za leto 2006

text:
               21.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 366/96

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTA

   št. 150/06/COL
   z dne 17. maja 2006
   v zvezi z usklajenim programom nadzora na področju prehrane živali za leto 2006
   NADZORNI ORGAN EFTA –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter zlasti člena 109 in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča ter zlasti člena 5(2)(b) in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju akta iz točke 31a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktive Sveta 95/53/ES z dne 25. oktobra 1995 o določitvi načel izvajanja uradnega nadzora na področju prehrane živali
       (1)), kakor je bil spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti njenega člena 22(3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Države Efte so leta 2005 opredelile nekatera vprašanja, v zvezi s katerimi je ustrezno izvesti usklajeni program nadzora v letu 2006.

               (2)

               Čeprav akt iz točke 33 poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi
                   (2)), kakor je bil spremenjen, določa največjo vsebnost aflatoksina B1 v krmi, ne obstajajo predpisi EGP za druge mikotoksine, kakor so ohratoksin A, zearalenon, deoksinivalenol, fumonizini ter toksini T-2 in HT-2. Z zbiranjem podatkov o prisotnosti navedenih mikotoksinov na podlagi naključnega vzorčenja se lahko zagotovijo uporabni podatki za oceno stanja z namenom priprave zakonodaje. Poleg tega so nekatera posamična krmila, kakor so žita in oljna semena, posebno izpostavljena kontaminaciji z mikotoksini med nabiranjem, skladiščenjem in prevozom. Ker se koncentracija mikotoksinov od leta do leta razlikuje, je primerno zbrati podatke zaporednih let za vse navedene mikotoksine.

               (3)

               Prejšnji rezultati pregledov za ugotavljanje prisotnosti antibiotikov in kokcidiostatikov v posameznih krmilih, namenjenih živalski vrsti ali kategoriji, za katero navedene aktivne snovi niso dovoljene, so pokazali, da še vedno prihaja do tovrstnih kršitev. Poleg tega je v skladu z določbami člena 11(2) akta iz točke 1a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali
                   (3)) pomembno zagotoviti, da se učinkovito izvaja postopno opuščanje antibiotikov kot krmnih dodatkov.

               (4)

               O sodelovanju Norveške in Islandije pri programih iz področja uporabe Priloge II k temu priporočilu glede snovi, ki niso dovoljene kot krmni dodatki, bo treba presoditi glede na njuna izvzetja od poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP in zlasti od akta iz točke 1a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP, Uredbe (ES) št. 1831/2003.

               (5)

               Pomembno je zagotoviti, da se omejitve uporabe posamičnih krmil živalskega izvora v krmi, kakor določa ustrezna zakonodaja EGP, dejansko izvajajo.

               (6)

               Sodelovanje Islandije pri programih iz področja uporabe Priloge III k temu priporočilu glede omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora bo treba oceniti glede na njena izvzetja od poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

               (7)

               Ustrezno je zagotoviti, da v krmnih mešanicah za prašiče vsebnosti bakra in cinka v sledovih ne presegata zgornje mejne vrednosti, določene z aktom iz točke 1zq poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredbo Komisije (ES) št. 1334/2003 z dne 25. julija 2003 o spremembi pogojev za dovoljenje za več krmnih dodatkov, ki spadajo v skupino elementov v sledovih
                   (4)), kakor je bil spremenjen. Sodelovanje Norveške pri programih iz področja uporabe Priloge IV bo treba oceniti glede na njena odstopanja od poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP.

         Ukrepi, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Odbora EFTA za rastline in živalsko krmo, ki pomaga Nadzornemu organu EFTA –
   PRIPOROČA:

               1.

               Priporoča se, da države Efte v letu 2006 izvedejo usklajeni program nadzora, katerega namen je preveriti:

                           (a)

                           koncentracijo mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola, fumonizinov in toksinov T-2 in HT-2) v krmi z navedbo analiznih metod; metoda vzorčenja mora vsebovati naključno in ciljno vzorčenje; pri ciljnem vzorčenju morajo biti vzorci posamična krmila, za katera se sumi, da vsebujejo višje stopnje koncentracije mikotoksinov, kakor so žitna zrna, oljna semena in plodovi, njihovi proizvodi in stranski proizvodi, ter posamična krmila, ki se dlje časa skladiščijo ali prevažajo po morju na dolgih razdaljah; v primeru aflatoksina B1 je treba posebno pozornost nameniti tudi krmnim mešanicam za molznice, ki niso govedo, namenjeno za proizvodnjo mleka; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi I;

                           (b)

                           kokcidiostatike in/ali histomonostatike, ne glede na to ali so dovoljeni kot krmni dodatki za nekatere živalske vrste in kategorije, ki so pogosti v nemediciranih premiksih in krmnih mešanicah, v katerih te snovi niso dovoljene; pregledi morajo biti usmerjeni na navedene snovi v premiksih in krmnih mešanicah, kadar pristojni organ meni, da obstaja večja verjetnost za odkritje nepravilnosti; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi II;

                           (c)

                           izvajanje postopnega opuščanja antibiotikov kot krmnih dodatkov, kakor je določeno v Prilogi II;

                           (d)

                           izvajanje omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora, kakor je opredeljeno v Prilogi III;

                           (e)

                           vrednosti bakra in cinka v krmni mešanici za prašiče, kakor so opredeljene v Prilogi IV.

               2.

               Priporoča se, da države Efte vključijo rezultate usklajenega programa nadzora iz odstavka 1 v posebno poglavje letnega poročila o inšpekcijskih dejavnostih, ki ga je treba do 1. aprila 2007 predložiti Nadzornemu organu EFTA v skladu s členom 22(2) akta iz točke 31a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/53/ES) in najnovejšo različico usklajenega vzorca za poročanje.

      V Bruslju, 17. maja 2006.

            Za Nadzorni organ EFTA

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Član Kolegija

         Niels FENGER

            irektor

      (1)  UL L 265, 8.11.1995, str. 17. Direktiva, kakor je nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/46/ES (UL L 234, 1.9.2001, str. 55).

      (2)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10. Direktiva, kakor je nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/77/ES (UL L 271, 30.9.2006, str. 53).

      (3)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

      (4)  UL L 187, 26.7.2003, str. 11. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 1980/2005 (UL L 318, 6.12.2005, str. 3).

      PRILOGA I
      Koncentracija nekaterih mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola, fumonizinov in toksinov T-2 in HT-2) v krmi
      Posamezni rezultati vseh testiranih vzorcev; vzorec za poročila iz odstavka 1(a)

                  Krma

                  Vzorčenje (naključno ali ciljno)

                  Vrsta in koncentracija mikotoksinov (μg/kg pri krmi z deležem vlage 12 %)

                  Razred (1)

                  Tip (2)

                  Država porekla

                  Aflatoksin B1

                  Ohratoksin A

                  Zearalenon

                  Deoksinivalenol

                  Fumonizini (3)

                  Toksini T-2 in HT-2 (4)

            Pristojni organ mora navesti tudi:

                  —

                  ukrepe, ki so bili izvedeni ob prekoračitvi zgornje mejne vrednosti aflatoksina B1;

                  —

                  uporabljene analizne metode;

                  —

                  meje zaznavnosti.

         (1)  Izberite enega od naslednjih razredov: posamično krmilo, krmni dodatek, premiks, dopolnilno krmilo, popolno krmilo, krmna mešanica.

         (2)  Izberite eno od naslednjih vrst: (a) pri posamičnih krmilih ime posamičnega krmila, kakor je določen v delu B Priloge k aktu iz točke 14a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktivi Sveta 96/25/ES z dne 29. aprila 1996 o obtoku posamičnih krmil, ki spreminja direktive 70/524/EGS, 74/63/EGS, 82/471/EGS in 93/74/EGS in razveljavlja Direktivo 77/1001/EGS); (b) pri drugi krmi ciljne vrste.

         (3)  Namesto posamičnih koncentracij fumonizinov B1 in B2 se lahko navede vsota obeh.

         (4)  Namesto posamičnih koncentracij toksinov T-2 in HT-2 se lahko navede vsota obeh.

      PRILOGA II
      Prisotnost nekaterih zdravilnih učinkovin, ki niso dovoljene kot krmni dodatki
      Nekatere zdravilne učinkovine so lahko zakonito prisotne kot dodatki v premiksih in krmnih mešanicah za nekatere vrste ter kategorije živali, če izpolnjujejo zahteve iz člena 10 akta iz točke 1a poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003).
      Prisotnost nedovoljenih zdravilnih učinkovin v krmi pomeni kršitev.
      Zdravilne učinkovine, ki so predmet nadzora, je treba izbrati izmed naslednjih snovi:

                  1.

                  zdravilnih učinkovin, ki so dovoljene kot krmni dodatki le za nekatere živalske vrste ali kategorije:

                              dekokvinat (Deccox)

                              diklazuril (Clinacox 0,2 %)

                              halofuginon hidrobromid (Stenorol)

                              natrijev-A-lasalocid (Avatec 15 %)

                              alfa amonijev maduramicin (Cygro 1 %)

                              natrijev monenzin (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                              narasin

                              narazin – nikarbazin (Maxiban G160)

                              robenidin hidroklorid (Cycostat 66G)

                              natrijev salinomicin (Sacox 120G, 120)

                              natrijev semduramicin (Aviax 5 %)

                  2.

                  zdravilnih učinkovin, ki niso več dovoljene kot krmni dodatki:

                              amprol

                              amprol/etopabat

                              arprinocid

                              avilamicin

                              avoparcin

                              karbadoks

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              flavofosfolipol

                              ipronidazol

                              metiklorpindol

                              metiklorpindol/metilben zokvat

                              nikarbazin

                              nifursol

                              olakvindoks

                              ronidazol

                              spiramicin

                              tetraciklini

                              tilozin fosfat

                              virginiamicin

                              cink bacitracin

                              druge protimikrobne snovi

                  3.

                  zdravilnih učinkovin, ki niso bile nikoli dovoljene kot krmni dodatki:
                  druge snovi
                  posamezni rezultati vseh neustreznih vzorcev; vzorec za poročila, kakor je naveden v odstavku 1(b)

                              Vrsta krme (živalska vrsta in kategorija)

                              Odkrita snov

                              Ugotovljena vrednost

                              Razlog kršitve (1)

                              Izvedeni ukrep

            Pristojni organ mora navesti tudi:

                  —

                  skupno število testiranih vzorcev;

                  —

                  imena preiskovanih snovi;

                  —

                  uporabljene analizne metode;

                  —

                  meje zaznavnosti.

         (1)  Razlog za prisotnost nedovoljene snovi v krmi, kakor je bilo ugotovljeno po preiskavi, ki jo je opravil pristojni organ.

      PRILOGA III
      Omejitve proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora
      Brez poseganja v člene 3 do 13 in 15 Direktive 95/53/ES bi morale države Efte v letu 2006 izvesti usklajeni program nadzora, da bi ugotovile, ali so bile omejitve proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora upoštevane.
      Zlasti zato, da bi zagotovili učinkovito izvajanje prepovedi krmljenja nekaterih živali s predelanimi živalskimi beljakovinami, kakor določa Priloga IV akta iz točke 7.1.12 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP (Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij
          (1)), morajo države Efte izvajati poseben program nadzora, ki temelji na ciljnih preverjanjih. V skladu s členom 4 Direktive 95/53/ES mora navedeni program nadzora temeljiti na strategiji, ki izhaja iz tveganj ter vključuje vse proizvodne faze in vse vrste prostorov, v katerih krmo proizvajajo, z njo rokujejo in jo uporabljajo. Države Efte morajo posebno pozornost usmeriti na opredelitev meril, ki so lahko povezana s tveganjem. Ponder, določen za vsako merilo, mora biti sorazmeren s tveganjem. Pogostost inšpekcijskega nadzora in število vzorcev, analiziranih v prostorih, se mora ujemati z vsoto ponderjev, ki so določeni za navedene prostore.
      Pri oblikovanju programa nadzora je treba upoštevati naslednje okvirne prostore in merila:

                        Prostori

                        Merila

                        Ponder

                  Obrati za proizvodnjo krme

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme z dvojno proizvodno linijo, ki proizvajajo krmno mešanico za prežvekovalce in neprežvekovalce z vsebnostjo predelanih živalskih beljakovin, ki so predmet odstopanja.

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme, za katere so že ugotovili kršitve ali zanje obstaja tak sum.

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme z velikim obsegom uvožene krme z visoko vsebnostjo beljakovin, kakor so ribja moka, sojina moka, koruzna moka z glutenom in beljakovinski koncentrati.

                              —

                              Obrati za proizvodnjo krme z velikim obsegom proizvedene krmne mešanice.

                              —

                              Tveganje navzkrižne kontaminacije, ki je posledica notranjih operativnih postopkov (določitev silosov, preverjanje dejanske ločenosti proizvodnih linij, nadzor sestavin, notranjega laboratorija, postopkov vzorčenja).

                  Mejne kontrolne točke in druge vstopne točke v Skupnost

                              —

                              Velik/majhen obseg uvoza krme.

                              —

                              Krma z visoko vsebnostjo beljakovin.

                  Kmetije

                              —

                              Domače mešalne naprave za uporabo predelanih živalskih beljakovin, ki so predmet odstopanja.

                              —

                              Kmetije s prežvekovalci in drugimi vrstami (tveganje navzkrižnega krmljenja).

                              —

                              Kmetije, ki kupujejo krmo v razsutem stanju.

                  Trgovci

                              —

                              Skladišča in vmesno skladiščenje krme z visoko vsebnostjo beljakovin.

                              —

                              Velik obseg trgovine s krmo v razsutem stanju.

                              —

                              Trgovci s krmno mešanico, proizvedeno v tujini.

                  Premične mešalne naprave

                              —

                              Mešalne naprave za proizvodnjo krme za prežvekovalce in neprežvekovalce.

                              —

                              Mešalne naprave, za katere so že ugotovili kršitve ali zanje obstaja tak sum.

                              —

                              Mešalne naprave, ki vključujejo krmo z visoko vsebnostjo beljakovin.

                              —

                              Mešalne naprave z velikim obsegom proizvedene krme.

                              —

                              Mešalne naprave, ki jih uporablja večje število kmetij, vključno s kmetijami, ki imajo prežvekovalce.

                  Prevozna sredstva

                              —

                              Vozila, ki se uporabljajo za prevoz predelanih živalskih beljakovin in krme.

                              —

                              Vozila, za katera so že ugotovili kršitve ali zanje obstaja tak sum.

            Namesto teh okvirnih prostorov in meril lahko države Efte pošljejo Nadzornemu organu EFTA svojo oceno tveganja pred 31. majem 2006.
      Vzorčenje mora biti usmerjeno na serije ali primere, v katerih je najbolj verjetna navzkrižna kontaminacija s prepovedanimi predelanimi beljakovinami (prva serija po prevozu krme, ki vsebuje živalske beljakovine, prepovedane za to serijo, tehnične težave ali spremembe proizvodnih linij, spremembe skladiščnih prostorov ali silosov za snovi v razsutem stanju).
      Nadzor je mogoče razširiti na analize prahu v vozilih, opremi za proizvodnjo in skladiščih.
      Najmanjše število inšpekcijskih nadzorov na leto v državi Efte mora biti 10 na 100 000 ton proizvedene krmne mešanice. Najmanjše število uradnih vzorcev na leto v državi Efte mora biti 20 na 100 000 ton proizvedene krmne mešanice. Do odobritve drugih metod je treba za analizo vzorcev uporabljati mikroskopsko identifikacijo in oceno, kakor je opredeljeno v aktu iz točke 31i poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP (Direktivi Komisije 2003/126/ES o analitski metodi za določanje sestavin živalskega izvora pri uradnem nadzoru krme
          (2)). Vsakršno prisotnost prepovedanih sestavin živalskega izvora v krmi je treba obravnavati kot kršitev prepovedi krmljenja.
      Rezultate programov nadzora je treba sporočiti Nadzornemu organu EFTA in pri tem uporabiti naslednje vzorce.
      Povzetek pregledov v zvezi z omejitvami krmljenja s krmo živalskega izvora (krmljenje s prepovedanimi predelanimi živalskimi beljakovinami)
      A.   Dokumentirani inšpekcijski nadzori

                  Faza

                  Število inšpekcijskih nadzorov, vključno s preverjanjem prisotnosti predelanih živalskih beljakovin

                  Število kršitev na podlagi pregleda dokumentov itd., in ne na podlagi laboratorijskega testiranja

                  Uvoz posamičnih krmil

                  Skladiščenje posamičnih krmil

                  Obrati za proizvodnjo krme

                  Domače mešalne naprave/premične mešalne naprave

                  Posredniki za krmo

                  Prevozno sredstvo

                  Kmetije z neprežvekovalci

                  Kmetije s prežvekovalci

                  Drugo:

            B.   Vzorčenje in testiranje posamičnih krmil ter krmnih mešanic v zvezi s predelanimi živalskimi beljakovinami

                  Prostori

                  Število uradnih vzorcev, testiranih na predelane živalske beljakovine

                  Število neustreznih vzorcev

                  Prisotnost predelanih živalskih beljakovin iz kopenskih živali

                  Prisotnost predelanih živalskih beljakovin iz rib

                  Posamična krmila

                  Krmna mešanica

                  Posamična krmila

                  Krmna mešanica

                  Posamična krmila

                  Krmna mešanica

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  za prežvekovalce

                  za neprežvekovalce

                  Ob uvozu

                  Obrati za proizvodnjo krme

                  Posredniki/skladiščenje

                  Prevozno sredstvo

                  Domače mešalne naprave/premične mešalne naprave

                  Na kmetiji

                  Drugo:

            C.   Povzetek prepovedanih predelanih živalskih beljakovin v vzorcih krme, namenjene za prežvekovalce

                  Mesec odvzema vzorca

                  Vrsta, stopnja in izvor kontaminacije

                  Uporabljene sankcije (ali drugi ukrepi)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  ...

         (1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1993/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 12).

         (2)  UL L 339, 24.12.2003, str. 78.

      PRILOGA IV
      Posamezni rezultati vseh vzorcev (ustreznih in neustreznih) v zvezi z vsebnostjo bakra in cinka v krmni mešanici za prašiče

                  Vrsta krmne mešanice (živalska kategorija)

                  Element v sledovih (baker ali cink)

                  Ugotovljena vsebnost (mg/kg popolne krmne mešanice)

                  Razlog za prekoračitev največje vsebnosti (1)

                  Izvedeni ukrep

         (1)  Kakor je bilo ugotovljeno po preiskavi, ki jo je opravil pristojni organ.


				|

		52014PC0434

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Sklepa 2010/407/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem /* COM/2014/0434 final */

			   	Priporočilo za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Sklepa 2010/407/EU o obstoju
čezmernega primanjkljaja na Danskem
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       S Sklepom Sveta 2010/407/EU z
dne 13. julija 2010[1]
je bilo po priporočilu Komisije odločeno, da na Danskem obstaja
čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi glede na podatke, ki so
jih aprila 2010 sporočili danski organi, leta 2010 javnofinančni
primanjkljaj dosegel 5,4 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo
3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2010 znašal
45,1 % BDP, kar je znatno pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz
Pogodbe[2].

(2)       Svet je 13. julija 2010
v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe
Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3] po priporočilu
Komisije na Dansko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta
čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013.
Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       V skladu s členom 4
Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k
Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o
uporabi Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[4], morajo države
članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti
podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih
spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.
(4)       Svet bi moral odločitev
o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na
podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega bi moral Svet sklep o obstoju
čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže,
da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne
vrednosti 3 % BDP[5].
(5)       Na podlagi podatkov, ki jih
je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Danska poslala pred
1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2014 je
ugotovljeno naslednje:
–
Javnofinančni primanjkljaj je v obdobju
2010–2013 ostal v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP z izjemo leta
2012, ko je na saldo negativno vplivalo enkratno povračilo, povezano s
pokojninsko reformo iz leta 2011. Vpliv enkratnega povračila na javnofinančni
saldo v letu 2012 je ocenjen na 1,6 % BDP. Javnofinančni primanjkljaj
je leta 2010 znašal 2,5 % BDP, leta 2011 1,9 % BDP, leta
2012 3,8 % BDP in leta 2013 0,8 % BDP. Na izboljšanje
javnofinančnega salda so vplivali ukrepi za konsolidacijo, tako na strani
prihodkov kot na strani odhodkov, zlasti zaradi omejevanja rasti javne porabe.
–
V konvergenčnem programu Danske za leto 2014
je napovedano, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2014 znašal
1,3 % BDP in leta 2015 2,9 % BDP. V obdobju 2013–2014 na javne
finance vplivajo enkratni prihodki iz naslova prestrukturiranja obstoječih
dodatnih pokojninskih zavarovanj, s katerim se bo omogočilo odplačilo
davčnih obveznosti za prihodnja izplačila dodatnih pokojninskih zavarovanj
po ugodni davčni stopnji. Ta ukrep naj bi k javnofinančnemu saldu v
obeh letih prispeval skoraj 1,8 % BDP. Leta 2015 ta ukrep ne bo imel
nobenih učinkov, zaradi česar se pričakuje povečanje
javnofinančnega primanjkljaja. Glede na napovedi Komisije iz
pomladi 2014 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 znašal
1,2 % BDP, v letu 2015 pa 2,7 % BDP. Tako naj bi primanjkljaj v
obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 %
BDP.
–
Potem ko se je strukturni saldo, tj. prilagojen za
gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih
začasnih ukrepov, med letoma 2011 in 2013 v kumulativnem smislu izboljšal
za 0,7 % BDP, naj bi se ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2014
predvidoma poslabšal za 0,8 % BDP (na –0,2 % BDP),v letu 2015 pa za
dodatnih 0,3 % BDP.
–
Glede na napovedi Komisije iz
pomladi 2014 naj bi se bruto javni dolg v letu 2014 zmanjšal na
43,5 % BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 44,9 %
BDP, kar je še vedno pod referenčno vrednostjo 60 % iz Pogodbe.
(6)       Svet poudarja, da za Dansko z
letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila čezmerni
primanjkljaj, velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala
še naprej dosegati ali presegati srednjeročni cilj, kar zadeva strukturni
saldo.
(7)       V skladu s členom
126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja
razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici
po mnenju Sveta odpravljen.
(8)       Po mnenju Sveta je bil
čezmerni primanjkljaj na Danskem odpravljen, zato bi bilo treba
Sklep 2010/407/EU razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni
primanjkljaj na Danskem odpravljen.
Člen 2
Sklep 2010/407/EU se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 189, 22.7.2010, str. 15.
[2]               Javnofinančni primanjkljaj za leto 2010 je bil
pozneje popravljen na 2,5 % BDP, bruto javni dolg pa na 42,8 % BDP.
[3]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[4]               UL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[5]               V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta
stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in
konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/122

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2014
   2014/C 247/23
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav članic oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Sprejeli so odločitev o ukrepih, ki jih morajo sprejeti države članice, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2013 in dal mnenje o posodobljenem programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2012–2016. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovaške za leto 2014 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Slovaška je 23. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014 in svoj program za stabilnost za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je zagotoviti trajno odpravo čezmernega primanjkljaja in do leta 2017 doseči srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini približno 0,5 % BDP. Ta srednjeročni cilj je strožji kot to zahteva Pakt za stabilnost in rast. Primanjkljaj sektorja država Slovaške je bil leta 2013 trajnostno znižan pod 3 % BDP. Načrtovana (preračunana) sprememba strukturnega salda za leto 2014 bi pomenila, da Slovaška znatno odstopa od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Načrtovano izboljšanje leta 2015 v višini 0,3 % BDP bi bilo v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. V poznejših letih program za stabilnost ne bi zagotovil ustrezne prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Odhodki bi se v letih 2014 in 2015 povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke. V programu za stabilnost je predvideno, da bi bil največji del konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja opravljen v letih 2016 in 2017. Na splošno potek prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja predstavlja tveganje glede upoštevanja zahtev Pakta za stabilnost in rast. Program za stabilnost predvideva, da bo dolg sektorja država v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, ki ga je potrdil neodvisni organ (Odbor za makroekonomske napovedi), je verjeten.
               Kvantitativno opredeljeni ukrepi ne zagotavljajo, da bodo fiskalni cilji, ki jih določijo organi, doseženi. Poleg tega niso vsi ukrepi na strani prihodkov dovolj natančno določeni in varčevalne reforme državne uprave so še vedno izpostavljene tveganjem glede izvedbe, medtem ko plače v javnem sektorju morda tako kot v preteklost niso enake v proračunu predvidenim vrednostim. Po drugi strani številke iz programa za stabilnost še ne upoštevajo prihrankov, ki izhajajo iz aktivacije omejitve domačega zadolževanja. V skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2014, ki vključuje vpliv prihranka pri odhodkih zaradi omejitve zadolževanja, bi bilo odstopanje od poteka prilagoditvene leta 2014 manjše, kot je predvideno v programu za stabilnost, medtem ko se za leto 2015 načrtuje zadostna strukturna prilagoditev z upoštevanjem referenčne vrednosti za odhodke tako leta 2014 kot tudi leta 2015.

               (9)

               Čeprav je v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform izražena namera, da se poveča poraba, ki krepi rast, se to ne zdi v celoti podprto z osnovnimi načrti. Poraba za izobraževanje iz državnega proračuna se bo leta 2014 povečala, v naslednjih letih pa zmanjšala. Na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da leta 2014 obstaja tveganje odstopanja od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja, medtem ko se za leto 2015 pričakuje ustrezni popravek.

               (10)

               Kot odziv na zahteve Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju je Slovaška novembra 2013 uvedla pravilo uravnoteženega proračuna. Proračunski okvir pa je oslabljen, ker niso določene zavezujoče in izvršljive zgornje meje za odhodke. Medtem ko je bila njihova uvedba predvidena v programu za stabilnost za leto 2013, se zaveza do zdaj ni izvajala. Slovaška je še vedno država s srednjim tveganjem, kar zadeva vzdržnost javnih financ, in izdatki za zdravstveno varstvo bodo predvidoma glavni vzrok za povišanje stroškov zaradi staranja prebivalstva v višini 2 % BDP, kar je drugo najvišje predvideno povišanje izdatkov za zdravstveno varstvo v vseh državah članicah. Problemi se čutijo predvsem v bolnišnični oskrbi in osnovnem zdravstvenem varstvu. Vlada je decembra 2013 sprejela strateški okvir za zdravstvo za obdobje 2014–2030, da bi se izboljšala stroškovna učinkovitost. Strategija zdaj zahteva podrobne načrte glede izvajanja.

               (11)

               Slovaška je dosegla napredek pri izboljšanju izpolnjevanja davčnih obveznosti in izvajanje akcijskega načrta za boj proti davčnim goljufijam je v teku, pri čemer je bilo sprejetih približno polovica ukrepov. Posledično se zdi, da se je učinkovitost slovaškega davčnega sistema, zlasti za DDV, leta 2013 izboljšala, čeprav je še treba konsolidirati prizadevanja ter okrepiti analitične in revizijske zmogljivosti davčne uprave, poenotenje pobiranja davkov, carin in prispevkov za socialno varnost pa je v zaostanku. Za nadaljevanje rasti prijazne konsolidacije javnih financ bi se lahko Slovaška bolj oprla na davke, ki manj škodujejo rasti, zlasti periodične davke na premoženje in okoljske davke. V zvezi s tem pa ni bilo nikakršnega napredka pri reformiranju periodičnih davkov na premoženje in njihovi prilagoditvi tržni vrednosti premoženja. Prihodki iz tega davka ostajajo nizki in v relativnem smislu nespremenjeni od leta 2000. Leta 2013 je vlada izvedla ukrepe za zmanjšanje velikega neskladja glede davčne obremenitve zaposlenih in samozaposlenih, vendar še vedno obstajajo velike razlike v efektivnih davčnih stopnjah obeh skupin iz leta 2012.

               (12)

               Ttrg dela se še naprej sooča s številnimi izzivi. Večina brezposelnih, ki jih je še vedno približno 14 %, je dolgoročno brezposelnih, kar kaže na strukturno naravo problema brezposelnosti na Slovaškem. Slovaška je dosegla določen napredek pri zmanjševanju davčne obremenitve za manj plačane delavce, ki vstopajo na trg dela po dolgotrajni brezposelnosti, vendar je treba učinkovitost ukrepov spremljati in ocenjevati. Na drugih področjih, in sicer pri krepitvi zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, da se zagotovijo posameznikom prilagojene storitve in okrepi povezava med aktivacijskimi ukrepi in socialno pomočjo, je bil dosežen le skromen napredek. Kar zadeva brezposelnost mladih, je javni zavod za zaposlovanje omejil zmogljivost za zgodnje posredovanje, za prilagajanje storitev profilu iskalcev zaposlitve in za vključevanje neregistriranih mladih. V skladu s cilji jamstva za mlade je treba tako na teh področjih ukrepati. Potrebni so bolj ciljno usmerjeni ukrepi za najbolj prikrajšane iskalce zaposlitve, vključno z Romi, katerih stopnja zaposlenosti je še vedno zelo nizka. Pomanjkanje ustreznih zmogljivosti otroškega varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let, otežuje ponovno vključevanje mater na trg dela.

               (13)

               Omejena ustreznost izobraževanja za potrebe trga dela omejuje ponudbo kvalificirane delovne sile. Uspešnost učencev v okviru obveznega izobraževanja je pod povprečjem EU in se je znatno zmanjšala. Javni izdatki za izobraževanje ostajajo nizki kljub nedavnim povečanjem plač učiteljev; okrepili so se začetno usposabljanje učiteljev in praktične izkušnje, vendar je treba ta prizadevanja nadaljevati. Kljub prizadevanjem vlade za reformo poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter subvencioniranje delovnih mest za mlade, stopnja brezposelnosti mladih ostaja med najvišjimi v Uniji, prehod iz šolanja v zaposlitev pa je še vedno zapleten. Relativno nizek odstotek programov dodiplomskega študija, prilagojenih potrebam na trgu dela, in nezadostno sodelovanje z delodajalci zmanjšuje relevantnost terciarnega izobraževanja za trg dela. Izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja ter sodelovanje med podjetji in izobraževalnimi ustanovami bi tudi prispevalo h krepitvi inovacijske zmogljivosti gospodarstva. Načrti iz strategije pametne specializacije so korak v pravo smer, vendar jih je treba učinkovito izvajati. Zagotavljanje dobre kakovosti predšolske vzgoje in varstva je še vedno nezadostno ter negativno vpliva na rezultate izobraževanja, zlasti za Rome. Doslej so bile pobude, katerih cilj je izboljšanje rezultatov izobraževanja za romske dijake, preveč odvisne od projektov, ki jih je sofinancirala EU.

               (14)

               Na energetskem področju je Slovaška dosegla napredek pri delih za več električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami, vendar so še vedno potrebni ukrepi za boljše delovanje slovaškega energetskega trga in predvsem za izboljšanje preglednosti mehanizmov za določanje tarif. Za financiranje EU v novem programskem obdobju je bil predlagan sveženj ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.

               (15)

               Reforma javne uprave, ki se izvaja, bo uvedla uporabnikom prijazno javno upravo, vendar delovanje javne uprave še ni optimalno, kar zadeva kakovost in učinkovitost. Pogoste zamenjave osebja, povezane s političnim ciklom, skupaj s slabim upravljanjem človeških virov in slabimi analitičnimi zmogljivostmi, ovirajo z dejstvi podprto oblikovanje politike. Slovaška še naprej dosega slabe rezultate, kar zadeva mednarodne kazalnike korupcije, in je dosegla le skromen napredek pri izboljšanju učinkovitosti in preglednosti svojega pravosodnega sistema. Kakovost poslovnega okolja na Slovaškem se je poslabšala in podpora za hitro rastoča podjetja je stagnirala. Slovaška je nedavno reformirala svoje predpise o javnih naročilih s ciljem izboljšanja transparentnosti in učinkovitosti, vendar uporaba teh predpisov še vedno ostaja izziv, vpliv reforme javnih naročil iz leta 2013 pa je še vedno omejen.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s predpisi in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (7). Kot država članica, katere valuta je euro, bi Slovaška morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

               1.

               Po odpravi čezmernega primanjkljaja na podlagi pomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2014 okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 v luči nastajajoče vrzeli v višini 0,3 % BDP glede na zahteve iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Leta 2015 zagotovi potrebno prilagoditev v višini 0,1 % BDP za dosego srednjeročnega cilja, ter pri tem upošteva pričakovane slabe gospodarske pogoje. Nato si prizadeva za letno strukturno prilagoditev z 0,5 % BDP kot referenčno vrednostjo, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj. Nadalje krepi fiskalni okvir, tudi z zagotovitvijo zavezujočih in izvršljivih zgornjih meja za odhodke. Izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s povečanjem stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju, zlasti z racionalizacijo bolnišničnega zdravljenja in upravljanja ter s krepitvijo osnovnega zdravstvenega varstva.

               2.

               Izboljša učinkovitost davčne uprave s krepitvijo njene revizije, ocene tveganja in zmožnosti izterjave dolgov. Osnovo za obdavčitev nepremičnin prilagodi njihovi tržni vrednosti.

               3.

               Učinkoviteje rešuje problem dolgotrajne brezposelnosti, in sicer z aktivacijskimi ukrepi, drugo priložnostjo za izobraževanje in prilagojenim kakovostnim usposabljanjem. Krepi zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje pri vodenju zadev, osebnem svetovanju in aktiviranju iskalcev zaposlitve ter okrepi povezavo med aktivacijo in socialno pomočjo. Učinkovito zmanjšuje brezposelnost mladih z izboljšanjem zgodnjega posredovanja v skladu s cilji jamstva za mlade. Izboljša možnosti za zaposlovanje žensk z izboljšanjem zagotavljanja otroškega varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let.

               4.

               Sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti poučevanja, da bi se izboljšali rezultati izobraževanja. Krepi učenje ob delu v podjetjih na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Sprejme ukrepe za akreditacijo, financiranje in upravljanje, da se spodbudi oblikovanje poklicno usmerjenih programov dodiplomskega študija. Izboljša kakovost in relevantnost znanstvene baze ter izvaja načrte za spodbujanje učinkovitega prenosa znanja in sodelovanja med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji. Sprejme sistematične ukrepe za izboljšanje dostopa do visoko kakovostne in vključujoče predšolske in šolske izobrazbe za marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, ter sprejme ukrepe za povečanje njihove širše udeležbe v poklicnem usposabljanju in visokošolskem izobraževanju.

               5.

               Okrepi prizadevanja za boljše delovanje energetskega trga, zlasti s povečevanjem vpogleda javnosti v regulativni okvir in z odkrivanjem odločilnih dejavnikov za visoke stroške električnega omrežja, in sicer predvsem za industrijske odjemalce. Še naprej razvija povezave s sosednjimi državami na podlagi dosedanjega napredka, vključno z Ukrajino, v skladu z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan aprila.

               6.

               Sprejme ukrepe, vključno s spremembo zakona o javnih uslužbencih, za povečanje neodvisnosti javne uprave. Sprejme strategijo za izboljšanje upravljanja človeških virov v javni upravi. Pospeši prizadevanja za okrepitev analitične zmogljivosti v ključnih ministrstvih z namenom, da se sprejmejo z dejstvi podprte politike in se izboljša kakovost ocene učinka politike. Sprejme ukrepe za boj proti korupciji in pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema. Uvede ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja, med drugim tudi za MSP. Pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti javnega naročanja.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  UL C 217, 30.7.2013, str. 71.

      (4)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (5)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  Glej stran 141 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2015

text:
               23.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 58/3

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. februarja 2017
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2015
   (2017/C 58/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2015 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 skupaj z odgovori Komisije (5), vsebovanimi v navedenem letnem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2015 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2015.

      V Bruslju, 21. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCICLUNA

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

      (3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (4)  UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL C 375, 13.10.2016, str. 287.


title: Priporočilo Sveta z dne 18. februarja 2014 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2012

text:
               29.8.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 289/3

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 18. februarja 2014
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2012
   2014/C 289/02
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 96 do 103 finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2012 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2012 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2012 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2012.

      V Bruslju, 18. februarja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         G. STOURNARAS

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (4)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (5)  UL C 331, 14.11.2013, str. 261.