title: Priporočilo odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---         KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                          Bruselj, 2.7.2008
                                          SEC(2008) 2201 konč.

                            Priporočilo

                        ODLOČBA SVETA

     o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

                        (predložila Komisija)

SL                                                               SL
 ---pagebreak---                                 OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     S členom 104 Pogodbe je določen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za
     zagotovitev, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju ali da
     ga zmanjšajo, kadar do njega pride. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je
     natančneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja
     postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del Pakta stabilnosti in rasti. Medtem
     ko se največ določb uporablja za Združeno kraljestvo enako kot za druge države, ki ne
     sodelujejo v euroobmočju, je v členu 5 Protokola o zadevnih določbah v zvezi z Združenim
     kraljestvom navedeno, da se obveznost iz člena 104(1) Pogodbe za izogibanje čezmernim
     javnofinančnim primanjkljajem ne uporablja za Združeno kraljestvo, razen če država preide v
     tretjo fazo ekonomske in monetarne unije2. Medtem ko je v drugi fazi ekonomske in
     monetarne unije, si mora Združeno kraljestvo v skladu s členom 116(4) Pogodbe „prizadevati,
     da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju“. Postopek v zvezi s
     čezmernim primanjkljajem se uporablja za Združeno kraljestvo na podlagi proračunskega leta
     (od aprila do marca).

     Združeno kraljestvo si je v poznih 90. letih 20. stoletja močno prizadevalo za fiskalno
     konsolidacijo, kar je pripeljalo do izboljšanja javnofinančnega salda s primanjkljaja v višini
     3,8 % BDP v letu 1996/1997 na presežek v višini 1,3 % v letu 1999/2000. Bruto javni dolg se
     je prav tako zmanjšal z več kot 50 % BDP v letu 1996/1997 na nizkih 36,8 % v letu
     2002/2003. Nato je vlada sprejela ohlapnejšo fiskalno naravnanost, predvsem zaradi izrecnega
     političnega cilja zvišati odhodke za javne storitve. Posledično je javnofinančni saldo prešel s
     presežka v poznih 90. letih 20. stoletja na primanjkljaj v višini 3,2 % BDP v letu 2003/2004 in
     v višini 3,5 % v letu 2004/2005. S proizvodno vrzeljo, ki je ostala v tem obdobju pozitivna, je
     to ustrezalo poslabšanju strukturnega salda za 4,75 odstotne točke BDP3 v obdobju med
     letoma 1999/2000 in 2004/2005. V teh letih se je delež odhodkov v razmerju do BDP povečal
     za približno 4,5 odstotne točke na 43,2 %, z vladnimi bruto naložbami v osnovna sredstva, ki
     so se povečale z 1,3 % BDP na 1,8 %. Komisija je 21. septembra 2005 s sprejetjem poročila
     na podlagi člena 104(3) Pogodbe za Združeno kraljestvo sprožila postopek v zvezi s
     čezmernim primanjkljajem, 24. januarja 2006 pa je Svet odločil, da v Združenem kraljestvu
     obstaja čezmerni primanjkljaj. Proračunsko stanje se je v letih 2005/2006 in 2006/2007
     izboljšalo, nominalni primanjkljaj v letu 2006/2007 pa se je zmanjšal na 2,6 % BDP. Komisija
     je 12. septembra 2007 ob upoštevanju doseženega primanjkljaja in napovedi iz pomladi 2007
     sprejela priporočilo za odločbo Sveta o odpravi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
     proti Združenemu kraljestvu. Ekonomsko-finančni svet je 9. oktobra 2007 odločil, da v skladu
     s členom 104(12) Pogodbe odpravi postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

     Majhna rast prihodkov v letu 2007/2008, posebno zaradi višjih povračil davka od dohodkov
     pravnih oseb, ki je bil v preteklih letih preplačan, in nižjih prihodkov iz dejavnosti
     pridobivanja nafte in plina, je pripeljala do poslabšanja proračunskega stanja Združenega
     kraljestva. V napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 in v podatkih, ki jih je Združeno

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5). Upošteva se tudi mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o „Podrobnem opisu
            izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernicah o obliki in vsebini programov stabilnosti in
            konvergenčnih programov“, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.
     2
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML.
     3
            Po oceni služb Komisije, ki uporabljajo skupno metodologijo za ocenjevanje proizvodnih vrzeli.

SL                                                      2                                                          SL
 ---pagebreak---      kraljestvo posredovalo marca 20084, se ocenjuje, da se je primanjkljaj v letu 2007/2008
     povečal na 2,9 % BDP. Fiskalna politika je bila po ocenah v letu 2007/2008 spet prociklična,
     s strukturnim primanjkljajem, ki se je poslabšal za 0,25 % BDP, v še vedno ugodnem
     gospodarskem okviru5.

     Po podatkih iz postopka o čezmernem primanjkljaju, ki so jih marca 20086 sporočili organi
     Združenega kraljestva, je bilo za javnofinančni primanjkljaj Združenega kraljestva
     predvideno, da bo dosegel 3,2 % BDP v letu 2008/2009 in tako presegel referenčno vrednost
     3 % BDP; to razmerje je bilo enako razmerju, objavljenemu marca 2008 v proračunu
     Združenega kraljestva. Posledična napoved politike z dne 13. maja o znižanju dohodnine v
     letu 2008/2009, kar se bo financiralo z dodatnim zadolževanjem, ima za posledico povišanje
     načrtovane stopnje primanjkljaja za 0,2 odstotne točke7 v primerjavi z obvestilom, drugo pa je
     enako. Številka za primanjkljaj v letu 2008/2009 v obvestilu zagotavlja dokaze prima facie
     predvidenega čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu v smislu Pogodbe in Pakta
     stabilnosti in rasti, medtem ko je kasnejša napoved politike dodaten dokaz. Komisija je zato
     11. junija 2008 sprejela poročilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe in ocenila izpolnjevanje
     zahtev Pogodbe glede na merila, ki zadevajo dolg in primanjkljaj.

     V poročilu je bilo ugotovljeno, da čeprav je v letu 2008/2009 načrtovani primanjkljaj, kot je
     bil sporočen marca 2008, presegel referenčno vrednost Pogodbe v višini 3 % BDP, ji je bil
     vendar blizu. Presežek nad 3 % BDP referenčne vrednosti ni bil izjemen. Presežek zlasti ni bil
     posledica izjemnega dogodka, ki ne bi bil pod nadzorom organov Združenega kraljestva, niti
     ni bil posledica resnega gospodarskega upada. V napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 je
     bilo predvideno, da se bo rast Združenega kraljestva v letih 2008 in 2009 upočasnila na letne
     stopnje pod mogočo rastjo. Kljub temu se za letno rast BDP pričakuje, da bo dosegla 1,7 % v
     letu 2008 in 1,6 % v letu 2009. Kar zadeva vprašanje začasnosti, službe Komisije pričakujejo,
     da bo stopnja primanjkljaja v letu 2009/2010 ostala nad 3 % in da bodo slabe gospodarske
     razmere vodile do počasnejše rasti prihodkov. Izjava vlade z dne 13. maja 2008 vlade ne

     4
            Podatki Združenega kraljestva iz marca 2008 kažejo na javnofinančni primanjkljaj v višini 2,8 % BDP
            v letu 2007/2008. Vendar so službe Komisije podatke o letnem javnofinančnem neto zadolževanju, ki
            jih je posredovalo Združeno kraljestvo, povečale za 1,0 milijarde GBP, da bi zagotovile doslednost
            vodenja prihodkov od dovoljenj za UMTS. To povečuje stopnjo primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu
            2007/2008.
     5
            Začasni podatki o financah javnega sektorja za maj 2008, objavljeni 19. junija 2008, in podatki
            nacionalnih računov, objavljeni 27. junija 2008, kažejo v letu 2007/2008 na nominalni javnofinančni
            primanjkljaj na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 2,8 % BDP, tj. 0,1 odstotne točke
            manj, kot je bilo ocenjeno na podlagi proračuna za leto 2008 in spomladanske napovedi. Prvotni razlog
            za izid, ki je bil nekoliko boljši od pričakovanega, je bil popravek navzdol predhodno objavljenih
            številk za tekoče odhodke na ravni države, kar prav tako kaže na manjši strukturni primanjkljaj v letu
            2007/2008 za 0,1% BDP. Ob predpostavki nespremenjene politike se v napovedi iz pomladi 2008
            predvideva, da bo vlada upoštevala neciklične načrte primarnih izdatkov, ki so bili objavljeni v
            proračunu za leto 2008, ki so bili praktično enaki tistim iz celovitega pregleda porabe (Comprehensive
            Spending Review) za leto 2007. Nižja poraba posameznih resorjev v letu 2007/2008 ne bi šla skozi v
            odhodkih, načrtovanih v letih 2008/2009 in 2009/2010, saj so bile omejitve porabe posameznih resorjev
            za ti leti postavljene v celovitem pregledu porabe (Comprehensive Spending Review) za leto 2007.
            Seveda je na podlagi sheme za fleksibilnost ob koncu leta (End-year Flexibility (EYF) scheme)
            resorjem dovoljeno prenesti neizkoriščena resorska sredstva iz enega leta v naslednje leto.
     6
            V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 morajo države članice Komisiji dvakrat na leto poročati o
            svojih načrtovanih in dejanskih stopnjah javnofinančnega primanjkljaja in dolga. Najnovejše obvestilo
            Združenega kraljestva je na voljo na spletni strani:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     7
            V objavi vlade Združenega kraljestva o dohodnini z dne 13. maja 2008 je bil naveden strošek znižanja
            dohodnine v višini 2,7 milijarde GBP v letu 2008/2009, kar po ocenah Komisije ustreza 0,2 % BDP.

SL                                                       3                                                           SL
 ---pagebreak---      obvezuje, da isto kompenzacijo, kot je bila ponujena v letu 2008/2009, razširi tudi na leto
     2009/20108. Nenazadnje vsebuje za leto 2009/2010 tveganje za prekoračitev primanjkljaja v
     primerjavi z načrti proračuna iz marca 2008, s podobnim vplivom na napoved iz pomladi.

     Splošni delež javnega dolga ostaja precej pod 60 % referenčne vrednosti (v podatkih o
     postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem se je poročalo o stopnji 43,0 % BDP9 v
     finančnem letu 2007/2008), čeprav se bo vse do leta 2009/2010 povečeval.

     V skladu z določbami Pogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti je Komisija v poročilu analizirala
     tudi „druge pomembne dejavnike“. V skladu s Paktom stabilnosti in rasti se lahko ti dejavniki
     upoštevajo samo pri korakih, ki vodijo k odločbi o obstoju čezmernega primanjkljaja, če je
     dvojni pogoj – da primanjkljaj ostane blizu referenčni vrednosti in je presežek čez referenčno
     vrednost začasen – v celoti izpolnjen. V tem primeru dvojni pogoj ni izpolnjen.

     Zato analiza Komisije kaže, da merilo iz Pogodbe glede primanjkljaja ni izpolnjeno, medtem
     ko je merilo glede dolga izpolnjeno.

     V členu 104(4) Pogodbe je navedeno, da „Odbor, predviden v členu 114 [tj. Ekonomsko-
     finančni odbor], pripravi mnenje o poročilu Komisije“. Odbor je mnenje izdal 25. junija 2008;
     to mnenje je v skladu z oceno, ki jo je pripravila Komisija v poročilu, in potrjuje, da se
     presežek čez referenčno vrednost ne more šteti kot izjemen ali začasen.

     Komisija potem, ko je upoštevala svoje poročilo in mnenje Ekonomsko-finančnega odbora,
     meni, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. To mnenje, ki ga je Komisija
     sprejela 2. julija 2008, je s tem v skladu s členom 104(5) Pogodbe predloženo Svetu. Komisija
     priporoča, naj Svet v skladu s členom 104(6) Pogodbe sprejme ustrezno odločitev.

     Poleg tega Komisija na Svet naslavlja priporočilo za priporočilo Sveta, ki naj se naslovi na
     Združeno kraljestvo, z namenom, da se v skladu s členom 104(7) Pogodbe čezmerni
     primanjkljaj odpravi. V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 se v priporočilu Sveta določi
     „skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu
     ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliščinah. V priporočilu
     Svet zahteva, naj država članica doseže najnižje letno izboljšanje 0,5 % BDP kot merilo v
     njenem ciklično prilagojenem saldu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, da se zagotovi
     zmanjšanje primanjkljaja v roku, določenemu v priporočilu“.

     V primeru Združenega Kraljestva celovita ocena dejavnikov, omenjena v poročilu v členu
     104(3) Pogodbe, ne kaže na obstoj posebnih okoliščin, ki upravičujejo odpravo standardnega
     roka za zmanjšanje primanjkljaja. Medtem ko se pričakuje, da se bo rast BDP v letih 2008 in
     2009 upočasnila zaradi mogočih stopenj rasti, kar bo pripeljalo do pojava negativne
     proizvodne vrzeli, se pričakuje, da bo rast BDP ostala pozitivna v obsegu spomladanske
     napovedi na letnih stopnjah nad 1,5 % v letih 2008 in 2009. Da bi se nominalni primanjkljaj v
     letu 2009/2010 zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP, bi organi Združenega kraljestva
     morali v letu 2009/2010 doseči strukturno konsolidacijo, ki bi bila večja od najmanjšega
     zadostnega letnega izboljšanja 0,5 % BDP, pričakovanega v členu 3(4) Uredbe (ES) št.
     1467/97. Rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja bo določen v skladu z zgoraj navedeno
     uredbo, v kateri je določeno, da je treba primanjkljaj zmanjšati v letu, ki sledi letu, v katerem
     je bil primanjkljaj ugotovljen. V primeru Združenega kraljestva je bil ugotovljen leta 2008 na

     8
            Nadaljnje politične napovedi se pričakujejo v predhodnem proračunskem poročilu jeseni 2008.
     9
            Gre za BDP, prilagojen za posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP).

SL                                                      4                                                 SL
 ---pagebreak---      podlagi načrtovanega čezmernega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo 3 % BDP v letu
     2008/2009.

     Torej mora biti proračunski popravek v priporočilu končan najpozneje do finančnega leta
     2009/2010.

     Združeno kraljestvo: Makroekonomski in proračunski razvoj a
                                          2004/05     2005/06    2006/07    2007/08      2008/09              2009/10
                                                                                Proraču              Proraču
                                                                                COM                  COM
                                                                                n 2008               n 2008
     Realni BDP (spremembe v %)
     b                                      3,3        1,8           2,9      3,0        1,7       2,0        1,6       2,5
     Potencialni BDP (spremembe v
                                            2,7        2,7           2,8      2,7        2,4       2,5        2,3       2,5
     %) b,c
     Proizvodna vrzel (v %
                                            0,7        –0,1          0,0      0,4       –0,3      –0,6       –1,0      –0,6
     potencialnega BDP) b,c
     Javnofinančni saldo                    3,5        3,1        2,6        2,9         3,3       3,2        3,3       2,8
     Primarni saldo                        –1,4        –1,0       –0,4       –0,7       –1,1      –1,2       –1,2      –0,8
     Enkratni in drugi začasni
                                             -         0,3            -        -          -         -          -         -
     ukrepi
     Javne bruto investicije v
                                            1,8        0,6           1,8      1,9        2,0       2,0        1,9       2,0
     osnovna sredstva
     Ciklično prilagojeni saldo c,d        –3,7        –3,0       –2,7       –3,0       –3,1      –2,9       –2,9      –2,6
     Ciklično prilagojen primarni
                                           –1,7        –0,9       –0,6       –0,8       –0,9      –0,9       –0,8      –0,6
     saldo
     Strukturni saldo d,e                  –3,7        –3,3       –2,7       –3,0       –3,1      –2,9       –2,9      –2,6
     Strukturni primarni saldo             –1,7        –1,2       –0,6       –0,8       –0,9      –0,9       –0,8      –0,6
     Opombe:
     a
       V odstotkih BDP, razen če ni navedeno drugače.
     b
       Podatki na podlagi koledarskega leta. Podatki v stolpcu 2004/05 se nanašajo na koledarsko leto 2004.
     c
       Potencialna rast BDP, proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldo iz proračuna za leto 2008, kot so jih ponovno
     izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz proračuna.
     d
       Ocenjena proračunska sredstva v letu 2008 za ciklično prilagojeni in strukturni saldo v letu 2007/08 (kot so jih ponovno
     izračunale službe Komisije) znašajo 2,8 % BDP.
     e
       Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
     Vir: Eurostat in napovedi služb Komisije iz pomladi 2008.

SL                                                               5                                                                SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                             ODLOČBA SVETA

                    o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju pripomb Združenega kraljestva,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    S členom 104 Pogodbe je določen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za
            zagotovitev, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu
            primanjkljaju ali da ga zmanjšajo, kadar do njega pride.

     (2)    V skladu s točko 5 Protokola o določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velika
            Britanija in Severna Irska se obveznost iz člena 104(1) Pogodbe o izogibanju
            čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju ne uporablja za Združeno kraljestvo,
            razen če preide v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije10. V drugi fazi si mora
            Združeno kraljestvo v skladu s členom 116(4) Pogodbe prizadevati za izogibanje
            čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

     (3)    Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za
            izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje
            delovnih mest.

     (4)    V postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kakor je bil
            pojasnjen z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja
            postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem11, ki je del Pakta stabilnosti in rasti, je
            predvidena odločba o obstoju čezmernega primanjkljaja. V protokolu o postopku v
            zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženemu Pogodbi, so določene nadaljnje
            določbe, ki se nanašajo na izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V
            Uredbi (ES) št. 3605/9312 so določena podrobna pravila in opredeljeni pojmi za
            uporabo določb omenjenega protokola.

     10
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML.
     11
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     12
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
            (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

SL                                                      6                                                          SL
 ---pagebreak---      (5)   V skladu s členom 104(5) Pogodbe Komisija predloži mnenje Svetu, če meni, da v
           neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali bi do njega lahko prišlo. Ob
           upoštevanju poročila Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe in mnenja
           Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe je Komisija
           sklenila, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Zato je Komisija 2.
           julija 2008 naslovila na Svet mnenje v zvezi z Združenim kraljestvom.

     (6)   V členu 104(6) Pogodbe je navedeno, da Svet upošteva morebitne pripombe zadevne
           države članice, preden po opravljeni celoviti oceni odloča o tem, ali obstaja čezmerni
           primanjkljaj. V primeru Združenega kraljestva iz te celovite ocene izhajajo naslednji
           sklepi.

     (7)   Združeno kraljestvo si je v poznih 90. letih 20. stoletja močno prizadevalo za fiskalno
           konsolidacijo. Nato je vlada sprejela ohlapnejšo fiskalno naravnanost, predvsem zaradi
           izrecnega političnega cilja zvišati odhodke za javne storitve. Posledično je
           javnofinančni saldo prešel s presežka v poznih 90. letih 20. stoletja na primanjkljaj v
           višini 3,2 % BDP v letu 2003/2004 in v višini 3,5 % v letu 2004/2005. S proizvodno
           vrzeljo, ki je ostala v tem obdobju pozitivna, je to ustrezalo poslabšanju strukturnega
           salda za 4,75 odstotne točke BDP13 v obdobju med letoma 1999/2000 in 2004/2005.
           Komisija je 21. septembra 2005 s sprejetjem poročila na podlagi člena 104(3) Pogodbe
           za Združeno kraljestvo sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 24.
           januarja 2006 pa je Svet odločil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni
           primanjkljaj. Proračunsko stanje se je v letih 2005/2006 in 2006/2007 izboljšalo,
           nominalni primanjkljaj v letu 2006/2007 pa se je zmanjšal na 2,6 % BDP. Komisija je
           12. septembra 2007 ob upoštevanju doseženega primanjkljaja in napovedi iz pomladi
           2007 sprejela priporočilo za odločbo Sveta o odpravi postopka v zvezi s čezmernim
           primanjkljajem proti Združenemu kraljestvu. Ekonomsko-finančni svet je 9. oktobra
           2007 odločil, da v skladu s členom 104(12) Pogodbe odpravi postopek v zvezi s
           čezmernim primanjkljajem.

     (8)   Po podatkih iz postopka o čezmernem primanjkljaju, ki so jih marca 2008 sporočili
           organi Združenega kraljestva, je bilo za javnofinančni primanjkljaj Združenega
           kraljestva predvideno, da bo dosegel 3,2 % BDP v letu 2008/2009 in tako presegel
           referenčno vrednost 3 % BDP; to razmerje je enako razmerju, objavljenemu marca
           2008 v proračunu Združenega kraljestva, ki je tudi predstavil proračunske načrte, v
           skladu s katerimi bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2009/2010 znašal 2,8 % BDP.
           Številka za primanjkljaj v letu 2009/2010 je nižja od ustrezne številke v spomladanski
           napovedi služb Komisije, kjer znaša 3,3 % BDP, kar je predvsem posledica razlik v
           pričakovani rasti BDP v letu 2009/2010. Po objavi proračuna marca 2008 ima napoved
           politike z dne 13. maja o znižanju dohodnine v letu 2008/2009, kar se bo financiralo z
           dodatnim zadolževanjem, za posledico višja razmerja predvidenega primanjkljaja in
           dolga, kot so tista v obvestilu. Medtem ko vse drugo ostaja enako, bo to pripeljalo do
           povišanja stopnje primanjkljaja, ki so ga predvidele službe Komisije v letu 2008/2009,
           na približno 3,5 % BDP14. Čeprav je v letu 2008/2009 načrtovani primanjkljaj, kot je
           bil sporočen marca 2008, presegel referenčno vrednost Pogodbe v višini 3 % BDP, je

     13
           Po oceni služb Komisije, ki uporabljajo skupno metodologijo za ocenjevanje proizvodnih vrzeli.
     14
           V objavi vlade Združenega kraljestva o dohodnini z dne 13. maja 2008 je bil naveden strošek znižanja
           dohodnine v višini 2,7 milijarde GBP v letu 2008/2009, kar po ocenah Komisije ustreza 0,2 % BDP. Če
           to dodamo številki za primanjkljaj v letu 2008/2009, ki so jo predložile službe Komisije, znaša
           primanjkljaj 3,5 % BDP.

SL                                                     7                                                          SL
 ---pagebreak---             vendar blizu te vrednosti. Presežek nad referenčno vrednostjo 3 % BDP ni izjemen.
            Presežek zlasti ni posledica izjemnega dogodka, ki ne bi bil pod nadzorom organov
            Združenega kraljestva, in tudi ni posledica resnega gospodarskega upada. V napovedi
            služb Komisije iz pomladi 2008 je bilo predvideno, da se bo rast Združenega
            kraljestva v letih 2008 in 2009 upočasnila na letne stopnje pod mogočo rastjo. Kljub
            temu se glede rasti BDP pričakuje, da bo dosegla 1,7 % v letu 2008 in 1,6 % v letu
            2009. Presežek nad referenčno vrednostjo 3 % BDP se prav tako ne šteje za začasnega
            in službe Komisije na podlagi nespremenjenih politik napovedujejo, da bo stopnja
            primanjkljaja v letu 2009/2010 še vedno višja kot 3 % (v višini 3,3 %). To kaže, da
            zahteva iz Pogodbe v zvezi z merilom glede primanjkljaja ni izpolnjena.

     (9)    Splošni delež javnega dolga ostaja precej pod 60 % referenčne vrednosti (v podatkih o
            postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem se je poročalo o stopnji 43,0 % BDP15 v
            finančnem letu 2007/2008), čeprav se bo vse do leta 2009/2010 povečeval. Po
            napovedih služb Komisije bo v letu 2009/2010 delež dolga dosegel približno 47,5 %
            BDP.

     (10)   V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko „drugi pomembni dejavniki“
            upoštevajo samo v odločbi Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s
            členom 104(6) Pogodbe, če je dvojni pogoj – da primanjkljaj ostane blizu referenčne
            vrednosti in da je presežek čez referenčno vrednost začasen – v celoti izpolnjen. Ta
            dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato drugi pomembni dejavniki niso upoštevani pri korakih,
            ki vodijo k tej odločbi –

     SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                     Člen 1

     Iz celovite ocene izhaja, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj.

                                                     Člen 2

     Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

     V Bruslju, […]

                                                     Za Svet
                                                     Predsednik
                                                     […]

     15
            Gre za BDP, prilagojen za posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP).

SL                                                      8                                           SL


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0621

Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti  /* SEK/2007/0621 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 16.5.2007SEC(2007) 621 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. OZADJEČlen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, ter opredeljuje postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem natančneje določa Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja bistveno in nenehno zmanjševal in dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ustrezno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti).V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2],[3] dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom.Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto na podlagi javnofinančnega primanjkljaja, ki je leta 2003 znašal 9,7 % BDP, in javnega dolga, ki je leta 2003 znašal 72 % BDP[4] Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)[5]. Svet je hkrati, tudi na podlagi priporočila Komisije, na Malto naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), da se čim prej in najpozneje do leta 2006 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj[6].Svet je malteškim organom na podlagi člena 104(7) priporočil, naj:„ – čimprej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja;– izvajajo ukrepe, ki so bili predvideni v srednjeročnem programu, da bi verodostojno in trajnostno dosegli cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006, v skladu s potekom za zmanjšanje primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004;– odločno izvaja ukrepe, ki so bili predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004, zlasti strukturne ukrepe, namenjene racionalizaciji in zmanjšanju odhodkov;– do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepajo, da bi dosegli ciljni primanjkljaj za leto 2005;– zagotovijo, da se v letu 2005 ustavi naraščanje deleža javnega dolga in da se zatem trend obrne, kakor je navedeno v Mnenju Sveta o konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004“.Poleg tega je Svet pozval malteške organe, naj „po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku“.Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 5. julija 2004% BDP, razen če je navedeno drugače | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Javnofinančni saldo Bruto javnofinančni dolg p.m.: realna rast BDP (%) | –9,7 72,0 –1,7 | –5,2 72,1 1,1 | –3,7 72,4 1,7 | –2,3 70,5 2,1 | –1,4 70,4 2,1 |Vir: Priporočilo Sveta Malti na podlagi člena 104(7) in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Malte iz maja 2004, oba sprejeta 5. julija 2004.Dne 22. decembra 2004 je Komisija v sporočilu[7] sklenila, da je malteška vlada v odgovor na priporočilo Sveta do roka dne 5. novembra 2004 učinkovito ukrepala, kar zadeva predvidene ukrepe za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005, s čimer se je Svet seznanil 18. januarja 2005.V skladu s členom 104(12) se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta zmanjšal.2. ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJAPo zadnjih podatkih je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 dosegel 10 % BDP, vključno z enkratnim poslom, povezanim s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v državni lasti, ki je zvišal odhodke za 2,9 % BDP. Zato je razmerje med primanjkljajem in BDP sledilo padajoči krivulji in je leta 2004 znašalo 4,9 % BDP, leta 2005 pa 3,1 % BDP.Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat)[8] v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93 po obvestilu Malte pred 1. aprilom 2007, je javnofinančni primanjkljaj leta 2006 znašal 2,6% BDP[9].Čeprav je bil rezultat javnofinančnega primanjkljaja v letih 2004 leta 2005 nekoliko boljši od poteka za zmanjšanje primanjkljaja, kakor ga je priporočil Svet v skladu s členom 104(7), je bil ta rezultat za leto 2006 rahlo boljši. Vendar je bilo razmerje med primanjkljajem in BDP za leto 2006 nekoliko boljše od uradnega cilja, kot je določen v posodobljenem konvergenčnem programu januarja 2006 (2,7 %).Zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja se je začelo v neugodnih pogojih za rast in nadaljevalo z nedavnim preobratom gospodarske rasti. Celotna prilagoditev za obdobje 2003–2006 je znašala 7,4 odstotnih točk BDP. Zmanjšanje deleža primanjkljaja za okoli štiri odstotne točke v obdobju 2003–2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in tudi odločnosti vlade, da v teh letih izvede bolj učinkovito pobiranje davkov. Manjši delež odhodkov v razmerju do BDP pojasni preostale 3,5 odstotne točke[10], h katerim je prispevalo zmanjšanje celotnih investicijskih odhodkov, pretežno zaradi pogostejšega zatekanja k enkratnim poslom (namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki).Dejansko je povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja med letoma 2004 in 2006 znašalo okoli 1 % BDP letno. Brez enkratnih ukrepov bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo, namreč 3,3 % BDP.V strukturnem smislu, tj. prilagojeno za ciklične in enkratne ter druge začasne ukrepe, se ocenjuje, da se je primanjkljaj popravil z najvišje vrednosti okoli 6½ % BDP leta 2003 na okoli 3¾ % leta 2005. Za leto 2006 se je strukturni primanjkljaj dodatno zmanjšal na 2¾ % BDP[11].V svojem priporočilu na podlagi člena 104(7) je Svet pozval Malto, da sprejme strukturne ukrepe, namenjene racionalizaciji in zmanjšanju javnih odhodkov. V celotnem obdobju 2004–2006 so se izvajali številni tovrstni ukrepi. Ukrepi so bili zlasti namenjeni zmanjševanju števila zaposlenih v javnem sektorju, izboljšanju delovne prakse in krepitvi splošne učinkovitosti v ključnih javnih podjetjih za zmanjševanje javnih transferjev. Javni subjekti, za katere velja, da imajo bistveno strateško vlogo, so bili prestrukturirani, drugi, opredeljeni kot nebistveni, pa so bili privatizirani. Poleg tega je zaposlovanje v državni upravi potekalo strogo glede na potrebe. Omejeno povečevanje plač, določeno v novi večletni kolektivni pogodbi za zaposlene v državni upravi, ki velja za obdobje 2005–2010, je bil dodatni dejavnik, ki je prispeval k znižanju javnih odhodkov v deležu BDP. Nadzor odhodkov je bil dosežen tudi z omejevanjem upravičencev do socialnih prejemkov in vzpostavitvijo potrebne infrastrukture za zmanjšanje goljufij iz naslova prejemkov.3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2007 IN POZNEJEGlede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in leta 2007 dosegel 2,1 % BDP, ob scenariju brez spremembe politik pa 1,6 % BDP leta 2008. Pričakuje se, da bo to doseženo v okviru trajnostne gospodarske rasti v napovedanem obdobju. Manjši javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je posledica zmanjšanja odhodkov za nekoliko manj kot eno odstotno točko BDP. Pričakuje se, da bo znižanje sedanjega deleža odhodkov, ki temelji na manjši javni porabi in odhodkih za obresti, več kot nadomestilo povečanje bruto investicij v osnovna sredstva. Za leto 2008 je zmanjšanje razmerja med primanjkljajem in BDP posledica napovedanega zmanjšanja celotnega deleža odhodkov v BDP, k čemur je v glavnem prispeval strm padec javnih naložb, povezan z dokončanjem večjega objekta za zdravstveno nego. Za leti 2007 in 2008 je napovedano znižanje celotnih prihodkov v deležu BDP, predvsem zaradi manjšega priliva iz neposrednih davkov in socialnih prispevkov. Enkratnih poslov bo v letih 2007 in 2008 po pričakovanju manj od povprečja zadnjih nekaj let[12]. Brez enkratnih ukrepov bi bil glede na spomladansko napoved služb Komisije primanjkljaj v letu 2007 pod referenčno vrednostjo 3 % BDP (2,7 % BDP) in bi se še naprej zmanjševal leta 2008 (1,6 %)[13].V primerjavi z davčnim obvestilom za april 2007 se po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 pričakuje nekoliko previdnejše upadanje javnofinančnega primanjkljaja. Za leto 2007 znaša razlika 0,2 % BDP in je predvsem posledica nižjih socialnih prispevkov, ki se gibljejo v skladu s pričakovanimi spremembami nadomestil za zaposlene. Za leto 2008 znaša razlika razmerja med primanjkljajem in BDP 0,7 % BDP. Tako je predvsem zato, ker nacionalni organi pričakujejo manjšo porabo ne le v zvezi z nadomestili državnim uslužbencem, ampak tudi v zvezi z naročili blaga in storitev.V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen primanjkljaj brez enkratnih in začasnih ukrepov) po pričakovanju izboljšal v letih 2007 in 2008. Od nekoliko manj kot 2¾ % BDP leta 2006 je za leto 2007 napovedano marginalno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja in sicer do rahlo nad 2½ % BDP leta 2007 in, če ne bo sprememb politike, precej večje leta 2008, in sicer na okoli 1½ %. Kombiniran dosežek samo nekoliko več od ene odstotne točke BDP za obdobje 2006–2008 je na splošno v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7), ki poziva k „trajnostni konsolidaciji proračuna“ za srednjeročni cilj (MTO) proračunskega stanja (za Malto je uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu) po odpravi čezmernega primanjkljaja. Čeprav je uspeh v letu 2007 omejen, kaže, da je povprečna prilagoditev za obdobje 2007–2008 na splošno v skladu z letnim strukturnim izboljšanjem 0,5 % BDP, kot je določeno v Paktu za stabilnost in rast za euroobmočje in države članice ERM II.V svojem mnenju z dne 27. februarja 2007 o posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2006[14] je Svet opozoril, da program ni predvidel doseganja MTO v programskem obdobju (ki se konča leta 2009). Medtem ko se šteje, da je hitrost prilagoditve v smeri MTO, kakor jo predvideva program v letih po odpravi čezmernega primanjkljaja, na splošno v skladu s Paktom za stabilnost in rast, je Svet tudi izjavil, da je v programu nekaj tveganih proračunskih napovedi, zlasti v zvezi s predvidenimi ugodnimi makroekonomskimi pogoji v letih 2008 in 2009.4. GIBANJE IN NAPOVED DOLGAJavni dolg je od leta 2001 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. Leta 2004 je dosegel vrh s skoraj 74 % BDP. V skladu s priporočilom Sveta po členu 104(7) se je rast javnega dolga zaustavila in obrnila leta 2005, ko je ta dosegel 72,4 % BDP na račun primarnega presežka in prejemkov iz privatizacije. Nadaljnje zmanjšanje je bilo zabeleženo leta 2006, ko je razmerje dolga znašalo 66,5 % BDP predvsem kot rezultat znatnih prihodkov iz privatizacije, ki so znašali okoli 3,5 % BDP.V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 se bo razmerje med primanjkljajem in BDP v letih 2007 in 2008 še naprej zmanjševalo. Za leto 2007 je napovedano znižanje javnega dolga pod 66 % BDP, v letu 2008 pa naj bi se ob nespremenjeni politiki nadalje zniževal na 64¼ %.5. SKLEPIJavnofinančni primanjkljaj se je znižal z 10 % BDP v letu 2003 na 2,6 % v letu 2006, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Kljub številnim enkratnim poslom (brez katerih bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo) so ukrepi, ki so podlaga zmanjšanju primanjkljaja, v glavnem stalni. Leta 2006 se je strukturni saldo, to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izboljšal na nekoliko več od 1% BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg leta 2007 približal 2,1 % BDP in leta 2008 1,6 %, če se politika ne spremeni, pri tem pa ne bo več enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja. To kaže, da je bil primanjkljaj na verodostojen in trajnosten način znižan pod referenčno vrednost 3 % BDP.Bruto javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje nadaljnje znižanje razmerja med dolgom in BDP na skoraj 64 % BDP do leta 2008 (če se politika ne spremeni).Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, da razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti.Tabela 2: proračunski razvoj v obdobju 2003–2008PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na MaltiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Z Odločbo Sveta 2005/186/EC[15], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2003 9,7% BDP (od tega je bilo 2,9 % BDP rezultat enkratnega posla), kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javnofinančni dolg znašal 72 % BDP in je bilo zelo verjetno, da bo leta 2004 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe.(2) Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[16] po priporočilu Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Malto, v skladu s katerim mora Malta odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2006. Priporočilo je bilo objavljeno.(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.(4) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1 oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[17].(5) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Malte pred 1. aprilom 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:-  Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z 10 % BDP leta 2003 na 2,6% BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo dolga 3 % BDP. To je nekoliko bolje od cilja iz posodobitve konvergenčnega programa stabilnosti iz januarja 2006, čeprav nekoliko nad cilji, ki jih je odobril Svet v svojem priporočilu v skladu s členom 104(7).-  Več kot polovica (okoli štiri odstotne točke) od zmanjšanja deleža primanjkljaja za 7,4 odstotnih točk BDP med letoma 2003 in 2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in učinkovitejšega pobiranja davkov. Nižja vrednost razmerja med primanjkljajem in BDP razloži preostale 3,5 odstotne točke[18], kar delno odraža pogostejše zatekanje k enkratnim poslom (namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki). Poleg tega je bila dosežena omejitev odhodkov z zmanjševanjem števila zaposlenih in s prestrukturiranjem javnih subjektov, omejitev pri zaposlovanju v javnem sektorju in nadzoru socialnih izplačil. Povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja je bilo okoli 1 % BDP med letoma 2004 in 2006. Brez enkratnih ukrepov (v višini 0,7 % BDP) bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo in sicer 3,3 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojen čisti saldo enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2006 je ocenjeno na nekoliko več od 1 % BDP.-  Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2007 napoveduje, da se bo primanjkljaj leta 2007 zaradi dodatnih prihrankov pri odhodkih še naprej zmanjševal do 2,1 % BDP. Enkratni ukrepi bodo znašali 0,6 % BDP, kar je na splošno podobno razponu v preteklem letu, tako da bi bil primanjkljaj tudi brez enkratnih ukrepov pod referenčno vrednostjo. To je na splošno v skladu z uradno oceno primanjkljaja 1,9 % BDP, določeno v obvestilu iz aprila 2007. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 1,6 % BDP (brez enkratnih ukrepov). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi nekoliko izboljšal v letu 2007 in ob nespremenjeni politiki še za 1 odstotno točko v letu 2008. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Malto uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu.-  Javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in bo do konca leta 2008 znašal okoli 64,3 %, s čemer se bo približal referenčni vrednosti 60 % BDP.(6) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2005/186/ES –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen.Člen 2Odločba 2005/186/ES se razveljavi.Člen 3Ta odločba je naslovljena na Republiko Malto.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[3] Najnovejše obvestilo o Malti je na spletni strani:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 580.[5] UL L 62, 9.3.2005, str. 21.[6] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] SEC(2004) 1630.[8] Eurostatovo Sporočilo za javnost (News Release) št. 55 z dne 23. aprila 2007.[9] Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU so popravki običajno sorazmerno majhni in v povprečju zanemarljivo večji od nič. V primeru Malte je število obvestil od pristopa še vedno premajhno, da bi bilo na njihovi podlagi možno sprejeti dokončne zaključke glede zanesljivosti finančne statistike malteške vlade. Vendar je glede na razliko med trenutno sporočenim primanjkljajem za leto 2006 in referenčno vrednostjo primanjkljaja malo verjetno, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2006 dvignili na stopnjo 3 % BDP.[10] Izključitev večjega enkratnega posla, ki je povečal odhodke v letu 2003 za 2,9 % BDP in je povezan s prestrukturiranjem dolga ladjedelnic, bi pomenila manjši padec deleža odhodkov za 0,4 odstotne točke v obdobju 2003–2006.[11] Treba je poudariti, da obstajajo precejšnje težave pri izračunavanju proizvodne vrzeli in strukturnega salda v številnih državah članicah, zlasti v manjših, kakršna je Malta, v glavnem zato, ker niso na voljo vsi potrebni podatki.[12] Enkratni posli za leti 2006 in 2007 so bili popravljeni iz posodobitve konvergenčnega programa leta 2006 zaradi upoštevanja posla (prodaja zemljišča), ki je bil zaključen leta 2007 in ustrezno knjižen kot zmanjšanje primanjkljaja v navedenem letu.[13] Znano je, da malteški organi za leto 2008 načrtujejo enkratne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja (prodaja zemljišča) v višini 0,2 % BDP.[14] UL C 72, 29.3.2007, str. 9.[15] UL L 62, 9.3.2005, str. 21.[16] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[17] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[18] Znižanje deleža odhodkov bi bilo manjše brez upoštevanja enkratnega posla, ki je povečal odhodke in je povezan s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v višini okoli 3 % BDP v letu 2003.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC1305

Priporočilo odločba Sveta o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitve Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni  /* SEK/2005/1305 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 20.10.2005SEK(2005) 1305 končnoPriporočiloODLOČBA SVETAo ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitve Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMOzadjePostopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1056/2005 z dne 27. junija 2005, o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je del Pakta za stabilnost in rast.Komisija je po pristopu Madžarske k Skupnosti 1. maja 2004 na podlagi podatkov, ki jih je Madžarska uradno sporočila marca 2004, in ob upoštevanju gospodarskih napovedi služb Komisije iz pomladi 2004 začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko glede na dejstvo, da je njen primanjkljaj presegel 3 % BDP v letu 2003. Svet je 5. julija 2004 na podlagi priporočila Komisije odločil, da na Madžarskem čezmerni primanjkljaj obstaja, in hkrati v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, naj se odpravi. Svet je madžarskim organom priporočil, naj v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu Madžarske, predloženem v maju 2004, srednjeročno sprejmejo ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način. Svet je zlasti priporočil, naj madžarski organi glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005, učinkovito ukrepajo do 5. novembra 2004.Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) Pogodbe na podlagi priporočila Komisije odločil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo in da bo ciljni primanjkljaj za leto 2005 po pričakovanju znatno prekoračen. Madžarska je država članica z odstopanjem, kar pomeni, da se člena 104(9) in 104(11) Pogodbe v zvezi z njo ne uporabljajta, čeprav je Madžarska zavezana, da se izogiba čezmernim primanjkljajem. Zato se lahko nadaljnja priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem naslovijo na državo samo na podlagi člena 104(7).Svet je 8. marca 2005 sprejel novo priporočilo Madžarski v skladu s členom 104(7) na podlagi priporočila Komisije[1]. Svet je madžarskim organom priporočil, naj srednjeročno sprejmejo ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način. V tem sporočilu se je Svet skliceval na revidirani potek zmanjšanja primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa, predloženi decembra 2004, in hkrati podaril njegov prispevek k zmanjšanju primanjkljaja in izboljšanju zunanjega ravnovesja. Ustrezni letni cilji za javnofinančni primanjkljaj so znašali 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % in 1,6 % BDP za obdobje od 2004 do 2008[2]. V ta namen je bilo Madžarski zlasti priporočeno, naj v zvezi z dodatnimi ukrepi, ki bi bili v kar največji meri strukturne narave, do 8. julija 2005 učinkovito ukrepa, bi dosegla ciljni primanjkljaj 3,6 % BDP za leto 2005[3]. Svet je poleg tega še priporočil, naj madžarski organi časovno skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojijo z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004. Ob tem je pozval madžarske organe, naj v skladu s svojimi zavezami še naprej izvajajo predvidene reforme javne uprave, zdravstvenega in izobraževalnega sistema, tudi z namenom izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ, in naj izkoristijo vse priložnosti za pospešitev fiskalnega prilagajanja.Komisija je 13. julija 2005 sprejela Sporočilo Svetu[4] na podlagi takrat razpoložljivih podatkov, vključno s korektivnimi ukrepi za izravnavo odstopanj v skupni vrednosti 1,5 % BDP, za katere se je vlada odločila maja in junija, in trdno zavezo madžarske vlade, da po potrebi izvede nadaljnje ukrepe. Na podlagi tega se je ciljni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP za leto 2005 zdel dosegljiv in madžarska vlada je sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. marca 2005 glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 do roka 8. julija 2005. Komisija je zaključila, da v danih okoliščinah niso bili potrebni dodatni ukrepi po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar je tudi opozorila, da proračunski položaj na Madžarskem ostaja ranljiv. Še zlasti je poudarila, da so za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 potrebni (i) učinkovito izvajanje vseh predvidenih ukrepov in (ii) dodatni ukrepi, h katerim se je vlada javno zavezala v primeru, da bi se pozneje v letu pojavile nadaljnje prekoračitve. Poleg tega je poudarila, da dosega ciljnega primanjkljaja v višini 2,9 % BDP za leto 2006 zahteva pomembne prilagoditve in odločilne ukrepe, vključno s sprejetjem preudarnega proračuna za leto 2006. Sporočilo je zato navedlo, da bo morala Komisija v primeru, da bi v poznejši fazi prišlo do neizpolnjevanja predvidenega zniževanja primanjkljaja, Svetu priporočiti okrepitev proračunskega nadzora in sprejetje potrebnih korektivnih ukrepov po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.Nedavni razvoj dogodkov, ki znatno poslabšuje proračunski položaj in izgledeMadžarski organi so 20. septembra 2005 predložili revidirano septembrsko priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je za leto 2005 napovedala primanjkljaj v višini 6,1 % BDP namesto ciljnih 3,6 % BDP, čeprav se v makroekonomskem scenariju niso zgodile nobene pomembne spremembe. Ta revidirana priglasitev je upoštevala, da se načrtovana prodaja obstoječih avtocest, vključno s tistimi, ki se bodo gradile do konca leta 2005, družbi za avtoceste v državni lasti (AAK) ne more šteti kot ukrep za zmanjševanje primanjkljaja in da bi se izplačilo trinajste plače javnim uslužbencem moralo knjižiti v leto, na katerega se nanaša, čeprav je odloženo na začetek naslednjega leta[5], kar je vsako posebej povečalo primanjkljaj v letu 2005 za 1,9 % BDP in 0,1 % BDP. Priglasitev je vsebovala tudi dodatno odstopanje v višini 0,5 % BDP. Približno polovico tega izpada se lahko pripiše nižjim prihodkom od DDV, ki so deloma posledica političnega ukrepanja[6]. Preostala polovica odstopanja odraža prekoračitev odhodkov. Vlada je obvestila Komisijo, da v nasprotju s svojimi prejšnjimi zavezami ne namerava ukrepati glede takega razvoja dogodkov. Poleg statistične utemeljitve in priznanih neizravnanih odstopanj je prav tako treba omeniti, da so bili v primerjavi z marčevsko priglasitvijo prispevki v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja v letu 2005 povišani za 0,2 % BDP (iz 1,1 % BDP na 1,3 % BDP), tako da osnovno povečanje priglašenega primanjkljaja na 6,1 % BDP v primerjavi s ciljnimi 3,6 % BDP iz priporočila Sveta marca 2005 dejansko znaša 2,7 % BDP[7]. Izid za leto 2005 bo v primeru nadaljnjih odstopanj, ki jih prav tako ne bi nadomestili korektivni ukrepi, še neugodnejši (kar zlasti ni izključeno na strani odhodkov). V skladu s septembrsko priglasitvijo bo delež dolga v BDP v letu 2005 ostal pod mejo 60 % in bo znašal 57,1 %. Vendar je skoraj ena tretjina dolga denominirana v tuji valuti in je njegov delež v BDP zato občutljiv na nestanovitnost deviznega tečaja.Kar zadeva primanjkljaj v letu 2006 je sporočilo iz julija 2005 že navedlo, da tudi če bi bil cilj pri 3,6 % BDP za leto 2005 izpolnjen, bi bilo težko doseči cilj 2,9 % BDP za leto 2006, zlasti glede na prenehanje zgoraj omenjenih enkratnih ukrepov, ki se nanašajo na avtoceste, in prej omenjenega načrtovanega znižanja davkov (pričakovan izpad prihodkov zaradi slednjega ukrepa je ocenjen na 1,1 % BDP). Vendar pa je tedaj veljalo prepričanje, da bi bilo še vedno mogoče uresničiti korektivne ukrepe, h katerim se je zavezala vlada. Vlada je 30. septembra predložila predlog proračuna za leto 2006, ki vsebuje ciljni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. Vendar je videti, da ta ciljni primanjkljaj ne vključuje v celoti vknjižbe nakupa vojaških letal, ki bodo dobavljena v letu 2005. V skladu z metodologijo ESR95 bi morali biti ti izdatki vknjiženi v leto 2005, vendar pa je velik del dejanskih plačil preložen na poznejši čas. Revidirani novi ciljni primanjkljaj v višini 5,2 % GDP (ki vključuje v celoti knjiženo dobavo vojaških letal) je znatno višji od ciljnega 2,9 % BDP, ki ga navaja priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) iz marca 2005 (in ki ga je Svet potrdil v svojem mnenju o posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2004 in v svojem priporočilu). Ob predpostavki, da bo prišlo do podobnega povišanja prispevkov v pokojninske sklade, kot je tisto, ki je bilo nedavno priglašeno za leto 2005, se pričakuje, da bo osnovna razlika med prvotnim in novim ciljem celo višja od 2,3 % BDP.Poleg tega je ogrožen celo znatno višji ciljni primanjkljaj za leto 2006. Poleg višje ravni primanjkljaja za leto 2005 (ki odraža odločitev, da prodaja avtocest v letu 2005 ne pomeni prihodkov države), ki ima temeljni vpliv na leto 2006, in dejstva, da je za potrebe skladnosti s pravili ESR95 nakup vojaških letal treba vknjižiti v leto dobave, kar torej prispeva k povečanju primanjkljaja za 0,5 % BDP v letu 2006, obstajajo še naslednji elementi: (i) negativen učinek davčne reforme na prihodke (v višini 1,1 odstotne točke BDP) in (ii) učinek odločitve o povišanju družinskih dodatkov za 0,4 % BDP v okviru reformnega programa „100 korakov“. Vse to kaže, da bi primanjkljaj lahko močno presegel revidirani cilj za leto 2006, če ne bodo sprejeti korektivni ukrepi. Za zdaj je vlada nakazala, da bo – v nasprotju z načrti iz dopolnitve konvergenčnega programa – prenesla izdatke, povezane z izgradnjo novih avtocest, v strukturo, ki temelji na javno-zasebnih partnerstvih (PPP), in s tem zmanjšala javne investicijske odhodke v letu 2006 za 1,2 % BDP, ter da bo ta prenos skladen s pravili ESR. Tudi v primeru, da bo ta skladnost potrjena (kar bi še vedno sprožilo vprašanja glede trajnosti prilagoditve), bi bil za dosego revidiranega ciljnega primanjkljaja za leto 2006 še vedno potreben popravek v višini približno 2 % BDP. Vendar predlog proračuna, ki ga je pred kratkim sprejela vlada, ne vsebuje ukrepov strukturne narave, ki bi podprli tako znatno zmanjšanje.Nadalje revizija ciljnih primanjkljajev za leti 2005 in 2006 očitno krši še en element iz marčevskega priporočila Sveta, namreč da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa. Poleg tega, da proračun za leto 2006 vključuje znatno znižanje davkov, je bila sprejeta tudi odločitev, da se znižanje DDV (za bencin) izvrši že oktobra 2005.Če povzamemo:(i) ukrepi, ki so jih madžarski organi na podlagi priporočila Sveta iz marca 2005 sprejeli za dosego ciljnega primanjkljaja v letu 2005, so se izkazali za neprimerne, saj bo cilj, naveden v priporočilu Sveta iz marca 2005, znatno presežen. To je posledica ustrezne statistične obravnave načrtovane prodaje avtocest in odstopanj, ki znašajo približno 1,5 % BDP. Vlada se je v nasprotju s predhodnimi zavezami odločila, da ne bo ukrepala v zvezi s tem razvojem. Opozoriti je treba, da je cilj v višini 3,6 % BDP vsebovala dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2004[8] in ga je zatem v svojem mnenju potrdil Svet.(ii) cilj za leto 2006 iz posodobitve konvergenčenga programa in priporočila Sveta iz marca 2005 je bil v pred kratkim sprejetem proračunu za leto 2006 opuščen. Poleg tega ni izključeno, da tudi znatno višji novi cilj ne bo dosežen;(iii) načrtovana izvedba znižanja davkov zlasti v letu 2006 je v nasprotju s priporočilom Sveta, da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004; in(iv) precejšnje odstopanje za leti 2005 in 2006 od načrtovanega poteka prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, ki ga je začrtala madžarska vlada in je bil potrjen v priporočilu Sveta iz marca 2005, zbuja dvome glede verodostojnosti te korekcije in skupaj s počasnim napredovanjem strukturnih reform poglablja makroekonomska neravnovesja.V skladu z določbami člena 104(8) Pogodbe in člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1056/2005) mora Svet, če meni, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), v ta namen sprejeti odločitev. Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da na podlagi priporočila Sveta iz marca 2005 v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi v roku, določenem v priporočilu, in priporoča, da Svet sprejme ustrezno odločitev.PriporočiloODLOČBA SVETAo ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitve Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerniSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[9], sprejeto z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.(3) Resolucija Evropskega Sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[10] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.(4) Svet je z Odločbo Sveta 2004/918/ES z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) sprejel odločitev, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj[11].(5) Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 tudi sprejel priporočilo[12], naslovljeno na madžarske organe, ki slednje poziva, da kar najhitreje odpravijo stanje čezmernega primanjkljaja in srednjeročno sprejmejo ukrepe za dosego cilja zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način, v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, določenim v konvergenčnem programu, ki so ga predložili organi in je bil potrjen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004[13]. V tem priporočilu je za madžarsko vlado določen rok, da do 5. novembra 2004 sprejme učinkovite ukrepe za dosego prvotnega ciljnega primanjkljaja 4,1 % BDP za leto 2005.(6) Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) Pogodbe na podlagi priporočila Komisije ugotovil, da so bili do roka 5. novembra 2004 sprejeti številni ukrepi za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja za leti 2004 in 2005. Vendar je bil mnenja, da ti ukrepi niso zadostovali za dosego ciljev in ne bi preprečili odmika od načrtovanega poteka prilagoditve, začrtanega v konvergenčnem programu Madžarske iz maja 2004. Poleg tega je menil, da morajo nadaljnjo zavezanost vlade zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2008 podpreti odločilni ukrepi za nadaljnjo fiskalno konsolidacijo in odločnejše izvajanje strukturnih reform. Ob upoštevanju navedenega je Svet odločil, da Madžarska do 5. novembra 2004 ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila z dne 5. julija 2004.(7) Svet je 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 sprejel drugo priporočilo[14], naslovljeno na madžarske organe, ki slednje poziva, da kar najhitreje odpravijo stanje čezmernega primanjkljaja in da srednjeročno sprejmejo ukrepe za dosego cilja zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način, v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, določenim v dopolnitvi konvergenčnega programa, ki so jo madžarski organi predložili decembra 2004 in je bila potrjena v Mnenju Sveta z dne 8. marca 2005. V tem priporočilu je med drugim za madžarsko vlado določen rok, da do 8. julija 2005 poskrbi za učinkovito izvajanje ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3,6 % BDP za leto 2005[15].(8) Komisija je 13. julija 2005 sprejela Sporočilo Madžarski. Na podlagi tedaj razpoložljivih podatkov, vključno s korektivnimi ukrepi v skupni vrednosti 1,5 % BDP, za katere se je vlada odločila marca in junija za izravnavo odstopanj, ter trdno zavezo madžarske vlade, da po potrebi izvede nadaljnje ukrepe, je Komisija navedla, da so madžarski organi sprejeli učinkovite ukrepe do roka 8. julija 2005, čeprav je položaj ostal krhek in so bili v prihodnosti potrebni nadaljnji ukrepi.(9) Vendar nedavni razvoj kaže, da so ukrepi, ki so jih sprejeli madžarski organi, neprimerni:-  Ciljni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP za leto 2005, naveden v priporočilu Sveta (in odobren v Mnenju Sveta iz marca 2005 glede dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2004) bo znatno presežen in vlada se je v nasprotju s svojimi prejšnjimi zavezami odločila, da ne bo sprejela novih ukrepov za korekcijo morebitnih odstopanj; to so madžarski organi potrdili z revidirano priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 20. septembra 2005, v kateri je primanjkljaj za leto 2005 znašal 6,1 % BDP. Izid za leto 2005 bo še slabši, če pride do nadaljnjih odstopanj (kar ni izključeno zlasti na strani odhodkov) in ta prav tako ne bodo izravnana s korektivnimi ukrepi. V skladu s to priglasitvijo bo delež dolga v BDP v letu 2005 ostal pod mejo 60 % in bo znašal 57,1 %. Vendar je skoraj ena tretjina dolga denominirana v tuji valuti in je zato občutljiva na nestanovitnost deviznega tečaja.-  Organi so opustili cilj zmanjšanja primanjkljaja na raven 2,9 % BDP za leto 2006 iz dopolnitve konvergenčnega programa in priporočila, ki ga je Svet sprejel 8. marca 2005. Možno je, da tudi znatno višji cilj v višini 5,2 % BDP[16], določen v osnutku proračuna za leto 2006, ne bo dosežen, saj naj bi načrtovana davčna reforma po pričakovanjih znižala prihodke za 1,1 % BDP in pred kratkim sprejet proračun za leto 2006 ne vključuje ukrepov strukturne narave, ki bi podprli tako znatno zmanjšanje odhodkov.-  Zniževanje davkov zlasti v letu 2006 je v nasprotju s priporočilom Sveta, da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004.-  Precejšen odmik v letu 2005 in tudi 2006 od poteka prilagoditve primanjkljaja Madžarske za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, ki ga je začrtala madžarska vlada in je bil potrjen v priporočilu Sveta z dne 8. marca 2005, zbuja dvome glede verodostojnosti te korekcije in skupaj s počasnim napredovanjem strukturnih reform poglablja makroekonomska neravnovesja.(10) Madžarska se je v skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast strinjala z objavo priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005, so neprimerni.Člen 2Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] Glej http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf[2] Zaradi primerljivosti so vse te številke skladne z odločitvijo Eurostata z dne 23. septembra 2004, ki omogoča prehodno razvrstitev pokojninskih skladov drugega stebra v okvir javnofinančnega proračuna, kar so madžarski organi izkoristili, čeprav ta možnost obstaja le do proračunskega obvestila marca 2007. Gre za prispevke v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja, kot so bili (navzgor) popravljeni v obvestilu iz marca 2005: 0,9 % BDP za leto 2004, 1,1 % BDP za leto 2005 in 1,2 % BDP za obdobje 2006-2008. Te številke so bile ponovno popravljene navzgor v obvestilu iz septembra 2005 (glej opombo 7).[3] Službe Komisije so takrat pričakovale, da bo primanjkljaj v letu 2005 dosegel 4,1 % BDP.[4] Sporočilo Komisije Svetu glede ukrepov, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (SEC(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf[5] Madžarsko ustavno sodišče je septembra 2005 razglasilo ta odlog (in dejstvo, da uslužbenci javnega sektorja, ki so prenehali z delom konec leta 2004, niso upravičeni do trinajste plače) za protiustaven.[6] Izpad prihodka za približno 0,015 odstotne točke BDP se lahko pripiše nedavni odločitvi o pospešitvi, vendar samo za bencin, splošnega znižanja DDV, ki se začne izvajati s 1. januarjem 2006.[7] V skladu z odločitvijo organov glede prehodne razvrstitve pokojninskih skladov drugega stebra, navedeno v opombi št. 2, je bil ciljni primanjkljaj 3,6 % za leto 2005 izračunan ob upoštevanju prispevkov v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja v višini 1,1 % BDP, kot so bili priglašeni marca 2005, medtem ko referenčna pot za zmanjšanje primanjkljaja, vključno s prvotnim ciljem v višini 4,7% BDP, v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2004 še ni upoštevala teh prispevkov v pokojninske sklade. Za primerjavo nedavno priglašenega primanjkljaja s prvotnim ciljem iz dopolnitve konvergenčnega programa je treba izločiti septembra priglašene povečane prispevke v pokojninske sklade v višini 1,3 % BDP, kar privede do primanjkljaja v višini 7,4 % BDP.[8] Ta številka vljučuje prispevke v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja (ki so v skladu s priglasitvijo iz marca 2005 znašali 1,1 % BDP), medtem ko prvotni cilj v višini 4,7 % BDP iz dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2004 teh prispevkov še ni upošteval.[9] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[10] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (UL L 389/27, 30.12.2004, str. 27).[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2.[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2.[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf[15] Razlika v primerjavi s prejšnjim ciljem, ki je znašal 3,8 % BDP, temelji na povišanju prispevkov v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja za 0,2 odstotne točke BDP, kot je navedeno v proračunskem obvestilu iz marca 2005.[16] To vključuje standardno evidentiranje nakupa vojaških letal, ki napovedani novi ciljni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP za leto 2006 poveča za 0,5 % BDP.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 530 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Sklepa 2010/288/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Sklepa 2010/288/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 2. decembra 2009 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2010/288/EU
                  1
                sklenil, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2009 predvidoma dosegel 5,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Načrtovani bruto dolg sektorja država (ki je bil od leta 2005 nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe) naj bi leta 2009 dosegel 74,5 % BDP.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
                  2
                na podlagi priporočila Komisije na Portugalsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. Svet je določil tudi rok za sprejetje učinkovitih ukrepov, in sicer 2. junij 2010.

               (3)Svet je Portugalski po prošnji njenih organov za finančno pomoč Unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) odobril finančno pomoč. Komisija in portugalski organi so 17. maja 2011 podpisali Memorandum o soglasju o posebnih pogojih gospodarske politike
                  3
               . Po tem je Svet na Portugalsko naslovil dve novi priporočili na podlagi člena 126(7) Pogodbe (9. oktobra 2012 in 21. junija 2013), v katerih je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2014 oziroma 2015. Svet je v obeh primerih menil, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. V skladu s členom 10(2)(a) Uredbe (EU) št. 472/2013
                  4
                je bila Portugalska opravičena ločene predložitve poročil v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in je poročala v okviru svojega programa za makroekonomsko prilagoditev
                  5
               .

               (4)Svet je v skladu s členom 126(8) Pogodbe 12. julija 2016 sklenil, da Portugalska v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov. Dne 8. avgusta 2016 je Svet v skladu s členom 126(9) Pogodbe sprejel sklep, s katerim je Portugalsko pozval, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so bili po njegovem mnenju potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. Svet je določil tudi rok za sprejetje učinkovitih ukrepov, in sicer 15. oktober 2016.

               (5)Svet je 16. novembra 2016 sklenil, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe v skladu s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016, izdanim na podlagi člena 126(9) Pogodbe.

               (6)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom
                  6
               .

               (7)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi bilo treba sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napovedi Komisije kažejo, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe
                  7
               .

               (8)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Portugalska poslala aprila 2017, ter na podlagi programa za stabilnost za leto 2017 in napovedi Komisije iz pomladi 2017 je ugotovljeno naslednje:

               –Potem ko je leta 2015 dosegel 4,4 % BDP (3,1 % BDP brez upoštevanja enkratnih ukrepov), se je primanjkljaj sektorja država leta 2016 znižal na 2,0 % BDP (2,3 % BDP brez upoštevanja enkratnih ukrepov). V primerjavi s cilji iz proračuna za leto 2016 se je primanjkljaj v letu 2016 zmanjšal predvsem zaradi omejitve tekočih odhodkov (–0,9 % BDP), zlasti pri vmesni potrošnji, in nižjega obsega naložb v osnovna sredstva (–0,5 % BDP), kar je več kot nadomestilo izpad prihodkov (1,1 % BDP) iz davčnih in nedavčnih virov.

               –V programu za stabilnost za obdobje 2017–2021, ki ga je portugalska vlada predložila 28. aprila 2017, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2017 znižal na 1,5 % BDP, v letu 2018 pa na 1,0 % BDP. V napovedi Komisije iz pomladi 2017 predvideni primanjkljaj za leto 2017 znaša 1,8 % BDP, za leto 2018 pa 1,9 % BDP, s čimer naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Te napovedi ne upoštevajo ukrepov za podporo bankam
                  8
               , ki bi lahko potencialno povečali primanjkljaj, kar pa ne bi smelo ogroziti trajnega zmanjšanja primanjkljaja.

               –Strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je leta 2016 izboljšal za 0,3 % BDP.

               –Bruto javni dolg kot odstotek BDP se je s 129,2 % BDP v letu 2015 povečal na 130,4 % BDP v letu 2016, in sicer zaradi prilagoditev stanj in tokov, ki so povečale dolg. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2017 naj bi se javni dolg zaradi primarnih presežkov v letu 2017 znižal na 128,5 %, v letu 2018 pa na 126,2 %.

               (9)V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

               (10)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Sklep 2010/288/EU razveljaviti.

               (11)Od leta 2017, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Portugalsko preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Sklep 2010/288/EU se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta 2010/288/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem (UL L 125, 21.5.2010, str. 44).

                     (2)
                  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

                     (3)
                  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

                     (4)
                  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

                     (5)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko, so na voljo na naslovu:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (7)
                  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, ki ga je 5. julija 2016 sprejel Ekonomsko-finančni odbor, dostopnim na:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  Sklep Komisije z dne 10. marca 2017 – SA.47178 – Portugalska – Dokapitalizacija banke Caixa Geral de Depósitos, S.A.,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm