				|

		52013DC0396

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Sloveniji /* COM/2013/0396 final */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja v Sloveniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s členom 126
Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo
čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je 2. decembra 2009
v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v Sloveniji obstaja
čezmeren primanjkljaj, in v skladu s členom 126(7) PDEU ter
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o
pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem[1]
izdal priporočilo[2],
naj se čezmerni primanjkljaj odpravi najkasneje do leta 2013. Da bi se
javnofinančni primanjkljaj verodostojno in vzdržno znižal pod 3 %
BDP, je bilo slovenskim organom priporočeno, naj v letu 2010 izvajajo
načrtovane ukrepe za fiskalno konsolidacijo, v obdobju 2010–2013
zagotovijo povprečni letni fiskalni napor (zmanjšanje strukturnega
primanjkljaja) v višini 0,75 % BDP, določijo ukrepe, potrebne za
odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2013, če bodo ciklični
pogoji to dovoljevali, in pospešijo zmanjševanje primanjkljaja, če bi se
izkazalo, da bi bili gospodarski in proračunski pogoji boljši od
pričakovanih v času priporočila.
(4)       Komisija je 15. junija 2010
sklenila, da je na osnovi napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 Slovenija
sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra
2009 o zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno
vrednost 3 % BDP, in menila, da zato v postopku v zvezi s čezmernim
primanjkljajem ni bil potreben noben nadaljnji ukrep.
(5)       V skladu s členom 3(5)
Uredbe (ES) št. 1467/97 lahko Svet na priporočilo Komisije sprejme
revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so
bili sprejeti učinkoviti ukrepi in je do nepričakovanih neugodnih
gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance
prišlo po sprejetju navedenega priporočila. Pojav nepričakovanih
neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za
proračun se oceni glede na gospodarske napovedi, na katerih temelji
priporočilo Sveta.
(6)       V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na
zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje
čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora
biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna
država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega
primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo
čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski
cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu
z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega
salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za
referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.
(7)       Na podlagi poglobljenega
pregleda Komisije o stanju Slovenije iz leta 2013 Komisija meni, da v Sloveniji
obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Trajno izboljšanje
fiskalnih in makroekonomskih rezultatov ter rezultatov trga dela zahteva
hkratni napredek pri zmanjševanju makroekonomskih neravnotežij in odpravljanju
čezmernega primanjkljaja.
(8)       Službe Komisije so v napovedi
iz jeseni 2009, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta na podlagi
člena 126 (7) PDEU z dne 2. decembra 2009, napovedale, da bo slovensko
gospodarstvo v letu 2010 zraslo za 1,3 %, v letu 2011 pa za 2,0 %.
Leti 2012 in 2013 sta bili zunaj obdobja, zajetega v navedeni napovedi, vendar
je bila v skladu s predpostavko postopne odprave obsežne negativne proizvodne
vrzeli do leta 2015 za leti 2012 in 2013 pričakovana višja rast kot v letu
2011. Medtem ko je bila rast BDP v letu 2010 skoraj enaka rasti,
pričakovani v napovedi služb Komisije iz jeseni leta 2009, je bila leta 2011
nižja od napovedanih 2,0 %. Leta 2012 se je slovensko gospodarstvo ponovno
znašlo v recesiji. Glede na dopolnjeno napoved služb Komisije iz pomladi 2013[3] naj bi bil scenarij za leto 2013
veliko bolj neugoden, kot je bilo predvideno v času priporočila
Sveta. Na splošno se je rast BDP izkazala za bistveno manjšo od predvidene v
napovedi služb Komisije iz jeseni 2009. To neugodno vpliva tako na dohodkovno
kot odhodkovno stran v primerjavi s tem, kar je bilo pričakovano v
času priporočila Sveta.
(9)       V Sloveniji je zaradi
globalne gospodarske in finančne krize ter domačih neravnotežij
realni BDP padal veliko hitreje kot v euroobmočju kot celoti. Na padec
realnega BDP za 7,8 % v letu 2009 so vplivali predvsem trendi na
področju bruto investicij. Na izvozu temelječe okrevanje slovenskega
gospodarstva je bilo v letu 2010 in 2011, ko je realni BDP zrasel za 1,2 %
oziroma 0,6 %, skromno, saj ga je zaviralo šibko domače
povpraševanje. Slovensko gospodarstvo je v letu 2012 zdrsnilo v recesijo z
dvojnim dnom, pri čemer se je realni BDP zmanjšal za –2,3%. Pozitiven
prispevek k rasti iz naslova neto zunanjega povpraševanja je bil posledica
solidne rasti izvoza na trge izven EU in velikega upada uvoza zaradi šibkega
domačega povpraševanja.
(10)     Dopolnjena napoved služb
Komisije iz pomladi 2013 predvideva nadaljnje zmanjšanje realnega BDP v višini 2,0 %
v letu 2013 zaradi upadanja števila zaposlenih, negativne realne rasti
plač in nadaljnjega zmanjševanja naložb. Razdolževanje nefinančnih
družb in sanacija bančnega sektorja naj bi napredovala, vendar ne dovolj,
da bi podprla začetek novega cikla naložb. Tako naj bi zasebna potrošnja
in naložbe ostale glavna ovira za rast. Pozitiven prispevek k rasti iz naslova
neto tujega povpraševanja naj bi nekoliko upadel. Napovedano nadaljevanje
recesije z negativno rastjo BDP v višini –0,1 % v letu 2014 je posledica
zamud pri reševanju krize v bančnem sektorju in prestrukturiranju visoko
zadolženega podjetniškega sektorja. Napovedana realna rast BDP za leto 2015
znaša 1,3 % in naj bi temeljila na postopnem izboljšanju domačega
povpraševanja, predvsem zaradi sanacije bančnega sektorja, napredka pri
razdolževanju podjetij in večjega zaupanja potrošnikov.
(11)     Javnofinančni primanjkljaj
je leta 2009 močno narasel na 6,2 % BDP zaradi močne vgrajene
dinamike odhodkov, ki je predvsem posledica izdatkov za obresti in socialnih
transferjev. Večinoma začasni konsolidacijski ukrepi v letu 2010 so
bili zlasti usmerjeni na nižjo rast mase sredstev za plače v javnem
sektorju in socialnih transferjev. Indeksacija stopenj socialnih nadomestil,
vključno s pokojninami, in plač v javnem sektorju je bila za leto 2010
prepolovljena, nekateri dodatki in nagrade, povezani z delom, pa omejeni. Na
strani prihodkov so se povišale trošarine na alkohol, cigarete in mineralna
olja. Ti ukrepi, ki so bili odobreni pred sprejetjem priporočila Sveta
glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so prispevali k rahlemu
zmanjšanju nominalnega primanjkljaja v letu 2010 na 5,9 % BDP.
(12)     Proračun za leto 2011 je
podaljšal in okrepil konsolidacijske ukrepe na odhodkovni strani iz leta 2010,
in sicer večinoma za eno leto. Na strani prihodkov so se dodatno povišale
trošarine na cigarete. Kljub temu je nominalni primanjkljaj v letu 2011, ko so
ukrepi kapitalske podpore podjetjem v državni lasti, ki ustvarjajo izgubo, in
enkratne pomoči k primanjkljaju skupaj prispevali 1,4 % BDP, dosegel
največjo vrednost 6,4 % BDP.
(13)     Glede na obvestilo iz marca 2013
o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot ga je potrdila komisija
(Eurostat), je javnofinančni primanjkljaj leta 2012 znašal 4,0 % BDP.
Ta rezultat vključuje novo dokapitalizacijo največje banke v višini
približno 0,2 % BDP junija 2012, ki se je obravnavala kot enkraten ukrep.
Vlada je tekoče odhodke močno omejila z znižanjem plač v javnem
sektorju in socialnih transferjev. Vendar je tudi tokrat večina
konsolidacijskih ukrepov zgolj začasnih. Poleg tega so se javne naložbe
ponovno znižale, kar je privedlo do 45-odstotnega realnega znižanja od leta 2009.
Tudi kapitalske injekcije, vključno z enkratnimi, družbam v javni lasti so
bile občutno nižje kot v letu 2011. Na strani prihodkov je vlada znižala
davek od dohodkov pravnih oseb in uvedla večje davčne olajšave za naložbe
ter raziskave in razvoj.
(14)     Glede na dopolnjeno napoved
služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2013
znašal 5,5 % BDP. Vendar bi brez dveh enkratnih pretvorb hibridnih
dolžniško-kapitalskih instrumentov dveh največjih bank v lastniški
kapital, ki skupaj predstavljata 1,2 % BDP, napovedani primanjkljaj za
leto 2013 znašal 4,3 % BDP. Napoved primanjkljaja v višini 5,5 % BDP
je primerljiva s ciljnim primanjkljajem Slovenije za leto 2013 v višini 7,9 %
BDP iz dopolnitve programa stabilnosti iz leta 2013, ki vključuje
dokapitalizacije bank v višini 3,7 % BDP. K izboljšanju javnih financ v
letu 2013 naj bi prispevali celoletni učinki varčevalnih ukrepov iz
Zakona za uravnoteženje javnih financ, ki je začel veljati junija 2012, in
novi odobreni ukrepi za povečevanje prihodkov iz proračuna za leto 2013.
Vedno slabše razmere na trgu dela naj bi privedle do nižjih prispevkov za
socialno varnost. Po drugi strani pa bi se naj socialni transferji ponovno
povečali zaradi še vedno visokega števila novih upokojencev konec leta 2012
in na začetku leta 2013.
(15)     Glede na dopolnjeno napoved
služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi ob nespremenjeni politiki primanjkljaj v
letu 2014 znašal 4,9 % BDP. Proračun za leto 2014 ne vključuje
novih diskrecijskih ukrepov, razen znižanja davka od dohodkov pravnih oseb na 16 %
in široko zastavljene stabilizacije mase sredstev za plače v javnem
sektorju na raven iz leta 2013. Na strani odhodkov naj bi se zlasti izdatki za
obresti in socialni transferji še naprej povečevali zaradi višjega dolga,
rastočega števila starostnih upokojencev in indeksacije pokojnin. Ob
nespremenjeni politiki naj bi primanjkljaj leta 2015 dosegel 5,5 % BDP.
Napoved vključuje nadaljnje povečanje izdatkov za obresti, višjo maso
sredstev za plače v javnem sektorju po poteku začasnih ukrepov za
omejevanje plač javnih uslužbencev in zadnji korak pri postopnem nižanju
stopnje davka od dohodkov pravnih oseb za 1 o.t. na 15 %.
(16)     Če se izvzamejo dodatni
proračunski viri, potrebni za krepitev bank, se tveganja za napovedi glede
primanjkljaja zdijo uravnotežena. Tveganja, da bo primanjkljaj nižji od
pričakovanega, izhajajo iz napovedanih novih varčevalnih ukrepov v
rebalansu proračuna za leto 2013, medtem ko tveganja višjega primanjkljaja
izvirajo iz slabega izvajanja proračuna in sklepa sodišča, ki ga
vlada še vedno izpodbija, v skladu s katerim bi se javnim uslužbencem moralo
izplačati povišanje plače, ki je bilo odloženo leta 2010.
(17)     Glede na dopolnjeno napoved
služb Komisije iz pomladi 2013 se povprečni letni fiskalni napor v obdobju
2010–2013 nominalno ocenjuje na 0,5 % BDP. Konsolidacija je bila odložena
na 2012 in 2013. Po prilagoditvi za učinek razlike v potencialni rasti
proizvodnje med trenutno napovedjo in napovedjo, ki je bila osnova za
priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009, kot tudi za
učinek razvoja dogodkov na področju prihodkov v primerjavi s
standardnimi elastičnostmi, se povprečen letni prilagojeni strukturni
napor v obdobju 2010–2013 ocenjuje na 1,1 % BDP. To je nad
priporočenim povprečnim letnim fiskalnim naporom 0,75 % BDP.
(18)     Skupni znesek dodatnih
konsolidacijskih ukrepov, ki so jih slovenski organi izvedli v odziv na
priporočilo Sveta glede čezmernega primanjkljaja, se v obdobju 2010–2013
po pristopu „od spodaj navzgor“ ocenjuje na okrog 6,75 % BDP. Ta ocena ne
vključuje konsolidacijskih ukrepov v višini okrog 0,8 % BDP iz
proračuna za leto 2010, ki so že vključeni v napoved služb Komisije
iz jeseni 2009. Ukrepi, ki skupaj predstavljajo okrog 5 % BDP, so
vključevali predvsem nižjo indeksacijo in znižanja plač v javnem
sektorju ter stopenj socialnih nadomestil, kot tudi višje posredne davke. Poleg
tega so organi v obdobju 2010–2012 pomembno znižali javne investicije, in sicer
za okrog 1,75 % BDP.
(19)     Slovenija se sooča z
močno naraščajočim javnim dolgom zaradi vztrajno velikih
primarnih primanjkljajev in v manjši meri prilagoditev stanj in tokov ter
višjih obresti. Dolg se je z nizkih 22 % BDP v letu 2008 povečal na 54 %
BDP v letu 2012. V skladu z dopolnjeno napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013
naj bi se v letu 2013 povečal na 61 % BDP in s tem prekoračil
referenčno vrednost iz Pogodbe. Ob nespremenjeni politiki naj bi se dolg v
letu 2015 še povečal, in sicer na 69 % BDP. Ta napoved ne vključuje
do 11 % BDP državnih jamstev za prenos aktive na Družbo za upravljanje
terjatev bank in do 3 % BDP denarnih sredstev za dokapitalizacije,
določene v zakonu o stabilizaciji bank.
(20)     Slovenijo so prizadeli
nepričakovani neželeni ekonomski dogodki. Gospodarstvo je v recesiji z
dvojnim dnom, ki naj bi trajala do leta 2014. Učinki na zaposlovanje so
bili negativni, brezposelnost je strmo porasla, realna rast plač pa je
postala negativna. V Sloveniji obstajajo tudi čezmerna makroekonomska
neravnotežja, ki resno ovirajo naložbe. Domače povpraševanje tako še
naprej upada. To neugodno vpliva tako na dohodkovno kot odhodkovno stran v
primerjavi s tem, kar je bilo pričakovano v času priporočila
Sveta. V skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast te razmere kažejo na to,
da je primerno določiti nov rok za odpravo čezmernega primanjkljaja v
Sloveniji, in sicer do leta 2015.
(21)     Podaljšanje roka za odpravo
čezmernega primanjkljaja za dve dodatni leti bi bilo sorazmerno z vmesnimi
nominalnimi ciljnimi primanjkljaji v višini 4,9 % BDP v letu 2013 (3,7 %
BDP brez enkratnih odhodkov za dokapitalizacijo dveh največjih bank, ki
skupaj predstavljajo 1,2 % BDP), 3,3 % BDP v letu 2014 in 2,5 %
BDP v letu 2015. Na podlagi teh ciljev naj bi se strukturni proračunski
saldo izboljšal za 0,7 % BDP v letu 2013, 0,5 % BDP v letu 2014 in 0,5 %
BDP v letu 2015, pri čemer izboljšanje za zadnji dve leti ustreza
minimalnemu izboljšanju, ki se zahteva v členu 5(1) Uredbe Sveta 1466/97 z
dne 7. julija 1997. Za dosego zgoraj navedenih strukturnih ciljev bi morali
slovenski organi poleg ukrepov, ki so že vključeni v osnovni scenarij,
izvesti še dodatne konsolidacijske ukrepe v skupni višini 1 % BDP v letu 2013,
1,5 % BDP v letu 2014 in 1,5 % BDP v letu 2015. Ti cilji upoštevajo
potrebo po izravnavi negativnih učinkov drugega kroga fiskalne
konsolidacije na javne finance prek njenega učinka na rast BDP.
(22)     V poročilu Evropske
komisije o vzdržnosti javnih financ iz leta 2012 je bilo ugotovljeno, da v
Sloveniji na srednji in dolgi rok obstaja veliko tveganje za vzdržnost javnih
financ. V skladu s Poročilom o staranju prebivalstva iz leta 2012 naj bi
se skupni javni izdatki, povezani s staranjem prebivalstva, v obdobju 2010–2060
močno povečali. Zato se zdi potrebno dodatno omejiti rast izdatkov,
povezanih s staranjem prebivalstva, z nadaljnjim prilagajanjem vseh ustreznih
parametrov pokojninskega sistema in sistema socialne varnosti, da se bo
dolgoročno prispevalo k vzdržnosti javnih financ.
(23)     Slovenija izpolnjuje pogoje za
podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja
iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Slovenija bi morala do leta 2015 odpraviti sedanji
čezmerni primanjkljaj.
(2)
Slovenija bi morala glede na dopolnjeno napoved
služb Komisije iz pomladi 2013 doseči nominalni javnofinančni
primanjkljaj v višini 4,9 % BDP v letu 2013 (3,7 % BDP brez enkratnih
odhodkov za dokapitalizacijo dveh največjih bank, ki skupaj predstavljajo 1,2 %
BDP), 3,3 % BDP v letu 2014 in 2,5 % BDP v letu 2015, kar je skladno
z letnim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,7 % BDP v letu 2013, 0,5 %
BDP v letu 2014 in 0,5 % BDP v letu 2015, da se bo nominalni
javnofinančni primanjkljaj znižal pod prag 3 % BDP do leta 2015.
(3)
Slovenija bi morala dosledno izvajati že sprejete
ukrepe za povečanje prihodkov iz večinoma posrednih davkov in
zmanjšanje plačne mase v javnem sektorju ter socialnih transferjev, hkrati
pa bi morala biti pripravljena, da jih dopolni z dodatnimi ukrepi, če bi
se izkazali za manj učinkovite, kot je predvideno, ali če bi katerega
koli od teh ukrepov razveljavil sodni sistem.
(4)
Poleg tega bi morala Slovenija poleg ukrepov, ki so
že vključeni v dopolnjeno napoved služb Komisije iz pomladi 2013, opredeliti,
sprejeti in izvesti nove ukrepe za strukturno konsolidacijo, ki so potrebni za
odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2015.
(5)
Svet je določil [1. oktober 2013] za
rok, do katerega mora Slovenija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s
členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno
poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
Poleg tega bi morali slovenski organi (i)
pospešiti zmanjševanje nominalnega primanjkljaja v letih 2014 in 2015, če
bi se izkazalo, da bodo gospodarski in proračunski pogoji boljši od
trenutno pričakovanih, (ii) opredeliti, sprejeti in izvesti ukrepe za
strukturno konsolidacijo, ki postopoma zmanjšujejo delež tekočih odhodkov
v odnosu do BDP, zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega
strukturnega salda, podpirati potencial za rast gospodarstva, vključno z
izogibanjem nadaljnjemu krčenju javnih naložb, ter postopoma zagotoviti
zmanjševanje deleža javnega dolga. Da bo zagotovila uspešnost strategije za
fiskalno konsolidacijo, bo pomembno tudi, da Slovenija fiskalno konsolidacijo
podpre s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočilom Sveta,
ki je bilo na Slovenijo naslovljeno v okviru evropskega semestra in postopka v
zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.
Poleg poročila, predvidenega v
priporočilu (5), bi morali slovenski organi poročati o napredku,
doseženem pri izvajanju teh priporočil, vsaj vsakih [šest mesecev], pa
tudi v ločenem poglavju v programih stabilnosti, dokler ne bo
čezmerni primanjkljaj v celoti odpravljen.
To priporočilo je naslovljeno na
Republiko Slovenijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[2]               Vsi dokumenti, povezani s
postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovenijo, so na voljo na:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm.
[3]               Ta napoved temelji na napovedi služb Komisije iz pomladi
2013, pri kateri je bilo obdobje napovedi podaljšano do leta 2015. Poleg tega
dopolnitev vključuje dve obveznici, izdani na trgih v ZDA 2. maja 2013,
ki vplivata na izdatke za obresti, primanjkljaj in dolg.


title: Priporočilo Evropske Centralne Banke z dne  1. februarja 2006  — Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Oesterreichische Nationalbank (ECB/2006/1)

text:
               10.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 34/30

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 1. februarja 2006
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2006/1)
   (2006/C 34/08)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE —
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               V skladu s členom 37(1) zveznega zakona o centralni banki Oesterreichische Nationalbank skupščina centralne banke Oesterreichische Nationalbank (OeNB) vsako leto izbere dva revizorja in dva nadomestna revizorja. Nadomestna revizorja bosta pooblaščena le v primeru, če revizorja ne bi bila zmožna opraviti revizije.

               (3)

               Mandata sedanjih zunanjih revizorjev OeNB ni mogoče podaljšati za nadaljnje obdobje po reviziji za poslovno leto 2005. Zaradi tega je treba imenovati zunanje revizorje od poslovnega leta 2006.

               (4)

               OeNB je izbrala KPMG Alpen-Treuhand GmbH, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH in BDO Auxilia Treuhand GmbH za svoje nove zunanje revizorje v skladu z zakonodajo Skupnosti in avstrijsko zakonodajo o javnih naročilih, ECB pa meni, da le-ti izpolnjujejo potrebne pogoje za imenovanje.

               (5)

               Mandat zunanjih revizorjev se lahko vsako leto podaljša, pri čemer ne sme preseči skupnega obdobja petih letih —

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Priporoči se, da se KPMG Alpen-Treuhand GmbH in TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH skupaj imenujeta za zunanje revizorja OeNB za finančno leto 2006.

               2.

               Priporoči se, da se Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH in BDO Auxilia Treuhand GmbH skupaj imenujeta za nadomestna revizorja OeNB za finančno leto 2006.

               3.

               Ta mandat se lahko vsako leto podaljša, pri čemer ne sme preseči skupnega obdobja petih let, ki se konča najkasneje s poslovnim letom 2010.

      V Frankfurtu na Majni, 1. februarja 2006

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52013DC0379

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z izvajanjem širših smernic za izvajanje ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro /* COM/2013/0379 final */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z izvajanjem širših smernic za
izvajanje ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe, ob
upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o
okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju
gospodarskih politik[1],
zlasti člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti
člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Euroskupina ima posebno
odgovornost za ekonomsko upravljanje euroobmočja. Gospodarska kriza je
jasno razkrila tesne povezave v euroobmočju in poudarila potrebo po skladni
skupni naravnanosti politike, ki bi upoštevala močne učinke
prelivanja med državami, katerih valuta je euro, in po učinkoviti ureditvi
za usklajevanje politik, ki bi omogočila hitro odzivanje na spremembe v
gospodarskem okolju.
(2)       Države članice, katerih
valuta je euro, so se s podpisom Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in
upravljanju v ekonomski in monetarni uniji dne 2. marca 2012 zavezale izvedbi
vrste obsežnih dodatnih reform politik in političnemu usklajevanju. Z
začetkom veljavnosti tako imenovanega „dvojčka uredb“[5] v letu 2013
se bo še okrepilo usklajevanje proračunskih in ekonomskih politik v
euroobmočju.
(3)       Izvaja se tudi nadaljnje delo
za poglobitev ekonomske in bančne unije. Komisija je 28. novembra 2012
predstavila sporočilo o načrtu za poglobljeno in pravo ekonomsko in
monetarno unijo[6].
V načrtu so bili opredeljeni razlogi za pravo EMU in njeni cilji ter
instrumenti in koraki, s katerimi bi bilo te cilje mogoče doseči. Načrt
je bil namenjen začetku evropske razprave. Komisija je 12. septembra
2012 predstavila časovni načrt za uvedbo bančne unije[7]. Spremljal
ga je predlog za dve uredbi, ki sta potrebni za uvedbo enotnega nadzornega
mehanizma[8].
Predsednik Evropskega sveta je 5. decembra 2012 izdal poročilo,
ki je bilo pripravljeno v tesnem sodelovanju s predsednikom Komisije,
predsednikom Euroskupine in predsednikom ECB ter je vsebovalo konkreten in
časovno opredeljen načrt za vzpostavitev prave ekonomske in monetarne
unije. V njem so bila obravnavana področja integriranega okvira
finančnih, proračunskih in ekonomskih politik ter demokratične
legitimnosti in prevzemanja odgovornosti. Voditelji držav oziroma vlad so se 14.
decembra 2012 odločili, da je treba nadaljevati pripravo načrta za
dokončanje EMU, ter ob tem priznali soodvisnost gospodarstev držav
članic euroobmočja in koristi, ki jih lahko prinese stabilnost
euroobmočja njegovim članicam in Evropski uniji kot celoti.
(4)       Evropski parlament je bil
ustrezno vključen v evropski semester in je izrazil svoja stališča o
poglobitvi ekonomske in monetarne unije v svoji resoluciji z dne 20. novembra
2012 „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“[9].
(5)       Za obvladovanje krize v
euroobmočju je značilna trdna odločenost. Zavezanost vseh držav
članic in institucij EU zaščiti integritete euroobmočja ni bila
nikoli vprašljiva. Vendar bi morala Euroskupina še izboljšati učinkovitost
upravljanja euroobmočja in obvladovanja krize, da se zagotovi optimalno
usklajevanje na ravni euroobmočja. Boljše usklajevanje je potrebno tudi
zaradi doseganja skladne skupne naravnanosti politik v euroobmočju in
zagotavljanja izvajanja potrebnih političnih ukrepov. Doseganje teh ciljev
bo okrepilo zaupanje državljanov in trgov, kar bo prispevalo h gospodarskemu
okrevanju in finančni stabilnosti euroobmočja.
(6)       Izvajanje svežnja uredb bo še
okrepilo proračunski nadzor v euroobmočju. S tem zakonodajnim
svežnjem je Euroskupina dobila vlogo v razpravah o osnutkih proračunov
posameznih držav članic ter o proračunskih obetih za euroobmočje
kot celoto, da bi se zagotovila ustrezna skupna fiskalna naravnanost. Te
razprave potekajo na podlagi mnenj Komisije o osnutkih proračunskih
načrtov držav članic euroobmočja ter skupne ocene osnutkov
proračunskih načrtov in njihove interakcije, ki jo za euroobmočje
kot celoto pripravi Komisija. Glavni izziv za fiskalno konsolidacijo v celotnem
euroobmočju je doseči enakomerno zmanjševanje razmerja med dolgom in
BDP. To je mogoče doseči z izvajanjem diferencirane, rasti prijazne
politike fiskalne konsolidacije ob sočasni krepitvi možnosti za rast v
euroobmočju. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast je predvidena
strukturna proračunska prilagoditev, ki tako kratkoročno kot
srednjeročno upošteva razlike pri tveganjih za vzdržnost med posameznimi
državami, ter omogoča delovanje avtomatskih stabilizatorjev med potekom
prilagajanja. V preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast je predvideno
postopno približevanje srednjeročnim ciljem, pri čemer je kot
referenčna vrednost določeno 0,5-odstotno letno strukturno
izboljšanje. To se lahko spreminja glede na značilnosti posamezne države
ob upoštevanju cikličnih pogojev in tveganja za vzdržnost javnega dolga.
Srednjeročno bi se verodostojnost fiskalne politike povečala, če
bi struktura javnofinančnih odhodkov in prihodkov bolje odražala
učinek postavk porabe in virov prihodkov na rast. Poleg tega je
mogoče možnosti za gospodarsko rast povečati z dodatnimi strukturnimi
reformami in uporabo razpoložljivih razlik do zgornje proračunske meje za
spodbujanje javnih vlaganj v euroobmočju v okviru možnosti, ki jih
omogoča Pakt za stabilnost in rast.
(8)       Večina kazalnikov
tveganja, povezanih s finančnimi trgi EU, in razpoloženje na trgu sta se v
primerjavi z letom 2012 popravila, saj se je intenzivnost začaranega
kroga, ki uničuje zaupanje, razblinila. Vendar so trgi še vedno precej
razdrobljeni. Izboljšani pogoji financiranja za banke se morajo še prenesti v
kreditiranje realnega gospodarstva, med državami članicami pa so še vedno
velike razlike v posojilnih dejavnostih bank in stroških financiranja zasebnega
sektorja. Ključni izziv v sedanji konjunkturi je
olajšati urejeno razdolževanje tako bančnega sektorja kot
nefinančnega zasebnega sektorja ob sočasnem ohranjanju dotoka novih
posojil za produktivne rabe v realnem gospodarstvu in zlasti MSP.
(9)       Nadaljnje čiščenje bilanc stanja bank in povečevanje
varnostnih zalog lastniškega kapitala, kjer je to potrebno, bi prispevala k
obnovitvi kreditnega kanala. V okviru tega se bo s
pregledi kakovosti sredstev in stresnimi testi, ki jih bosta izvedla enotni
nadzorni mehanizem in Evropski bančni organ, zagotovila preglednost bilanc
stanj bank in opredelile vse preostale ranljive točke, kar bo okrepilo
zaupanje v sektor kot celoto. Tveganje nadaljnje razdrobljenosti
finančnih trgov in finančnih pretresov kaže, kako pomembno je za
euroobmočje, da čim prej nadaljuje z oblikovanjem bančne unije
in se hkrati izogiba priložnostnim pristopom k reševanju bank.
(10)     V celotnem euroobmočju so
potrebne strukturne reforme za izboljšanje delovanja proizvodnega trga in trga
dela, da se spodbudi konkurenčnost, okrepi tekoči proces prilagajanja
in zagotovi trajnostna prerazporeditev sredstev. Poleg
tega imajo strukturne reforme bistveno vlogo pri lajšanju procesov ponovnega
uravnoteženja in razdolževanja. Pri državah s primanjkljajem bo večja
konkurenčnost povečala neto izvoz, kar prispeva k ponovnem
uravnoteženju vzorca rasti v smeri produktivnejših, manj delovno intenzivnih
menjalnih sektorjev, ob tem pa hkrati spodbuja gospodarsko okrevanje in
zmanjšuje deleže javnega dolga. Ob tem bi lahko reforme za izboljšanje
konkurenčnosti v državah s presežki na tekočem računu prispevale
k prerazporeditvi sredstev in pomagale spodbuditi naložbe v nemenjalne
sektorje. S tem bi se okrepila vloga domačega povpraševanja v sestavi
rasti, zaradi česar bi bila prilagoditev v euroobmočju bolj
simetrična. Istočasno je imela kriza zelo nesimetrične
učinke na zaposlovanje v državah članicah euroobmočja, pri
čemer so bile najbolj prizadete države z najbolj skrčenim
domačim povpraševanjem, povezanim z obrati tekočega računa. Brez
učinkovite in hitre absorpcije ciklične brezposelnosti lahko pride do
histereze, ko se brezposelnost trdno ustali in postane manj občutljiva na
plačno dinamiko. Strukturne reforme na trgu dela so zato še naprej posebej
pomembne za zmanjšanje tveganj za socialno kohezijo in povečanje možnosti
za prihodnjo rast v euroobmočju. S podpisom Pogodbe o stabilnosti,
usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji dne 2. marca 2012 so
se države članice euroobmočja zavezale predhodnemu usklajevanju
svojih nacionalnih načrtov za obsežne gospodarske reforme. Euroskupina bi
morala spremljati učinek že sprejetih ukrepov, da se po potrebi spodbudi
nadaljnje ukrepanje in poveča ambicioznost reform v skladu s priporočili
za posamezne države –
PRIPOROČA, naj države članice
euroobmočja v obdobju 2013–2014 posamezno in skupaj, brez poseganja v
pristojnosti Sveta v zvezi z usklajevanjem ekonomskih politik držav
članic, zlasti pa v okviru usklajevanja ekonomskih politik znotraj
Euroskupine, izvedejo naslednje ukrepe:
1.           Skupno naj ukrepajo v
Euroskupini, da se zagotovi skladna naravnanost politik v celotnem
euroobmočju in sprejmejo strateške odločitve, ki so potrebne za
zagotovitev dobrega delovanja euroobmočja. Euroskupini naj omogočijo
osrednjo vlogo v poostrenem nadzornem okviru, ki se uporablja v državah
članicah euroobmočja, pri usklajevanju in spremljanju reform na
nacionalni ravni in na ravni euroobmočja, ki so potrebne za stabilno in
trdno euroobmočje, ter pri zagotavljanju usklajenosti na ravni politik.
2.           Zagotovijo naj, da Euroskupina
spremlja in usklajuje fiskalne politike držav članic euroobmočja ter
implicitno skupno fiskalno naravnanost v euroobmočju kot celoti, da se
zagotovi rasti prijazna in diferencirana fiskalna politika. Zato bi morala
Euroskupina razpravljati o mnenjih Komisije o osnutkih proračunskih
načrtov vseh držav članic euroobmočja ter o proračunskem
položaju in obetih za euroobmočje kot celoto na podlagi skupne ocene
Komisije o osnutkih proračunskih načrtov in njihovi interakciji.
Usklajevanje prispeva k zagotavljanju, da je potek fiskalne konsolidacije
prilagojen fiskalnim in ekonomskim razmeram v posameznih državah članicah
euroobmočja s strukturno določeno proračunsko prilagoditvijo, k
omogočanju delovanja avtomatskih stabilizatorjev med potekom prilagoditve
in k temu, da z vidika srednjeročnega povečanja verodostojnosti
fiskalne politike, fiskalno konsolidacijo podpirajo splošno učinkovita in
rasti prijazna kombinacija ukrepov na strani prihodkov in odhodkov ter ustrezne
strukturne reforme, ki povečujejo možnosti za gospodarsko rast.
3.           V okviru Euroskupine naj
ocenijo vzroke za razlike v stopnjah posojil v državah članicah
euroobmočja, zlasti posojil za MSP, ter preučijo posledice
razdrobljenosti finančnih trgov v euroobmočju in zagotovijo nasvete
za to, kako jih odpraviti.
4.           Na podlagi dosedanjih ukrepov
dokapitalizacije in prestrukturiranja naj spodbujajo nadaljnje izboljšanje
bilanc stanja pri bankah, kar bi prispevalo k manjši razdrobljenosti enotnega
trga in izboljšalo dotok posojil v realno gospodarstvo, zlasti MSP. Zato: (a)
naj zagotovijo, da se ocene bilanc stanja in stresni testi, ki bodo izvedeni v
okviru enotnega nadzornega mehanizma v sodelovanju z Evropskim bančnim
organom, dokončajo v skladu z dogovorjenim časovnim razporedom; (b)
zagotovijo enake konkurenčne pogoje z izvajanjem zahtev za delitev bremena
pri dokapitalizaciji bank; (c) uvedejo verodostojne fiskalne varovalne ukrepe
za možno dokapitalizacijo bank pred izvedbo ocen bilanc stanja in stresnih
testov; (d) odstranijo nadzorniške spodbude za banke, da uskladijo sredstva in
obveznosti znotraj nacionalnih meja, in (e) pospešijo ustrezne korake za
ustanovitev bančne unije, ki bo imela enotni nadzorni mehanizem, enotni
mehanizem za reševanje, mehanizem za reševanje z zasebnimi sredstvi, skupni
sklad za reševanje in skupni fiskalni varovalni mehanizem, ki bo med drugim
omogočal neposredno dokapitalizacijo finančnih institucij.
5.           Predhodno naj uskladijo načrte
obsežnih gospodarskih reform v državah članicah, katerih valuta je euro.
Spremljajo naj izvajanje strukturnih reform, zlasti na trgu dela in
proizvodnem trgu, ter ocenjujejo njihove učinke na euroobmočje ob
upoštevanju priporočil Sveta za posamezne države članice
euroobmočja. Spodbujajo naj nadaljnje uravnoteženo in strukturirano
prilagajanje v euroobmočju s skrbnim spremljanjem reform, ki obravnavajo
izkrivljanja pri varčevanju in naložbah tako v državah članicah s
primanjkljajem na tekočem računu kot v tistih s presežkom. Sprejmejo
naj potrebne ukrepe za učinkovito izvajanje     postopkov zvezi z
makroekonomskim neravnotežjem, predvsem z ocenjevanjem doseženega napredka pri
izvajanju reformnih obveznosti v državah članicah s čezmernimi
neravnotežji in izvajanju reform v državah članicah z neravnotežji, ki
zahtevajo odločno ukrepanje zaradi omejitve širjenja negativnih
učinkov v preostali del euroobmočja.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               COM(2011)
821 final in COM(2011) 819 final.
[6]               COM(2012) 777 final.
[7]               COM(2012) 510 final.
[8]               COM(2012) 511 final in COM(2012) 512 final.
[9]               Resolucija z dne 20. novembra 2012 „Na poti k pravi ekonomski in
monetarni uniji“, glej P7_TA(2012)0430.


title: 2005/207/ES: Priporočilo Sveta z dne 8. marca 2005 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               15.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 68/40

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. marca 2005
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   (2005/207/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 112(2)(b) in 122(4) Pogodbe ter členov 11.2 in 43.3 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Mandat g. Tommasa PADOA-SCHIOPPE se izteče 31. maja 2005. Treba je imenovati člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke –
   PRIPOROČA:
   da se g. Lorenzo BINI SMAGHI imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za dobo osmih let z veljavnostjo od 1. junija 2005.
   To priporočilo se predloži v odločitev voditeljem držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom Evropske centralne banke.
   To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. marca 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J.-C. JUNCKER


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 8. septembra 2017 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska (ECB/2017/27)

text:
               19.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 310/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 8. septembra 2017
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska
   (ECB/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Národná banka Slovenska, družbe Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., je potekel po reviziji za poslovno leto 2016. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2017.

               (3)

               Národná banka Slovenska je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2017 do 2020, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovna leta 2021 do 2023, izbrala družbo Deloitte Audit s.r.o. –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Deloitte Audit s.r.o. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Národná banka Slovenska za poslovna leta 2017 do 2020 z možnostjo podaljšanja mandata na poslovna leta 2021 do 2023.

      V Frankfurtu na Majni, 8. septembra 2017

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo Evropske Centralne Banke z dne 1. julija 2010 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska (ECB/2010/6)

text:
               8.7.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 184/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 1. julija 2010
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska
   (ECB/2010/6)
   2010/C 184/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Národná banka Slovenska je potekel po reviziji za poslovno leto 2009. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2010.

               (3)

               Národná banka Slovenska je izbrala družbo Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2010 do 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Národná banka Slovenska za poslovna leta od 2010 do 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 1. julija 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji /* COM/2014/0435 final */

			   	Priporočilo
za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju
čezmernega primanjkljaja v Avstriji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije (PDEU), zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       S Sklepom Sveta 2010/282/EU z
dne 2. decembra 2009 je bilo po priporočilu Komisije odločeno, da v
Avstriji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni
primanjkljaj sektorja država za leto 2009 znašal 3,9 % BDP, kar je
nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi
bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel
68,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP
iz Pogodbe[1].
(2)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU in
členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija
1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem[2]
po priporočilu Komisije na Avstrijo naslovil priporočilo, v skladu s
katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta
2013. Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       V skladu s členom 4
Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k
Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o
uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je
priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[3], morajo države
članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti
podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih
spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.
(4)       Svet bi moral odločitev
o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na
podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju
čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z
napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal
referenčne vrednosti 3 % BDP[4].
(5)       Na podlagi podatkov, ki jih
je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Avstrija poslala
aprila 2014, na podlagi programa stabilnosti za leto 2014 in napovedi
Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:
–
Primanjkljaj sektorja države v Avstriji se je po
najvišji vrednosti 4,5 % BDP v letu 2010 že v letu 2011 znižal pod
referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. To izboljšanje glede na
prvotno načrtovane fiskalne rezultate je povezano z dejstvom, da so se ukrepi
državnih odhodkov za dokapitalizacijo „slabe banke“ KA Finanz v višini približno
0,4 % BDP priznali šele v državnih računih za leto 2012, ko so bili iz
tega izhajajoči učinki potrjeni na podlagi finančnih
poročil banke. V manjšem obsegu je bilo zmanjšanje primanjkljaja posledica
dejstva, da so bili odhodki na vseh ravneh sektorja država nižji od
načrtovanih, in ugodnejših gospodarskih pogojev, zaradi katerih je bila
rast prihodkov višja od napovedane. V nasprotju z napovedmi na nacionalni ravni
in napovedmi Komisije je bil v letu 2012 primanjkljaj sektorja države še naprej
pod 3 % BDP. Vendar zaradi nevarnosti tveganj, povezanih z morebitnimi
nadaljnjimi ukrepi za reševanje finančnega sektorja, ki bi lahko imeli za
posledico primanjkljaj nad 3 % BDP v naslednjih letih, Komisija ni
priporočila predčasne razveljavitve postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Vendar se ta tveganja niso uresničila in Avstrija je za
leto 2013 sporočila primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. Navedeno
nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja je bilo v veliki meri posledica nepričakovanega
obsega enkratnih ukrepov v zvezi s prodajo frekvenčnih območij za
mobilno telefonijo, ki je znašal približno 0,6 % BDP.
–
V programu stabilnosti za obdobje 2014–2018, ki ga
je avstrijska vlada sprejela 29. aprila 2014, je načrtovano
povečanje primanjkljaja sektorja država na 2,7 % BDP v letu 2014
in nato zmanjšanje na 1,4 % BDP v letu 2015. Glede na napoved
Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj zmanjšal, in sicer na
2,8 % BDP v letu 2014 in 1,5 % BDP v letu 2015. Tako naj bi
primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno
vrednostjo 3 % BDP. Poleg tega je vlada v okviru Uredbe (EU) št. 473/2013
napovedala in v obvestilu Komisiji potrdila sklop dodatnih prihrankov in višjih
prihodkov, ki bodo po oceni Komisije znašali 0,2  % BDP, da bi se izognila
načrtovanemu bistvenemu odstopanju od zahtevanega poteka prilagoditev za
doseganje srednjeročnega cilja.
–
Vzrok za povečanje primanjkljaja sektorja
država v letu 2014 je ustanovitev slabe banke (organ za likvidacijo,
Abbaueinheit) za likvidacijo oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria.
Skupina zunanjih strokovnih svetovalcev, ki jo je imenovala vlada, je ocenila
učinek ustanovitve organa za likvidacijo banke Hypo Alpe Adria na
največ 4 milijarde EUR (1,2 % BDP), vključno z učinkom
dokapitalizacije v višini 750 milijonov EUR, ki je že bila izvedena v letu
2014. Dokončni učinek na povečanje primanjkljaja bo mogoče
določiti po neodvisnem pregledu kakovosti sredstev banke Hypo Alpe Adria,
ki bo potekal letos, da bi lahko Eurostat ocenil statistični učinek
te operacije. Zdi se, da je za sedanjo oceno, ki jo je pripravila skupina
strokovnih svetovalcev, značilna razumna stopnja previdnosti, zato je to
oceno mogoče obravnavati kot verjetno; vendar pa pri tej operaciji ni
mogoče izključiti večjega učinka na primanjkljaj. Ta
operacija predstavlja glavno negativno tveganje za napoved primanjkljaja za
leto 2014. Hkrati pa se ob upoštevanju dodatnih diskrecijskih ukrepov, ki jih
je vlada napovedala po objavi napovedi Komisije in naj bi privedli do
nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja, tveganja za primanjkljaj za
leto 2014 zdijo na splošno uravnotežena.
–
Strukturni saldo, tj. prilagojen za gospodarski
cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih
ukrepov, se je med letoma 2011 in 2013 vsako leto izboljšal za
povprečno skoraj 0,7 % BDP, kar je na splošno v skladu s priporočili
Sveta. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije, njeno oceno posodobljenega
osnutka proračunskega načrta, ki je bil predložen 29. aprila 2014, in
dodatnimi ukrepi, ki jih je vlada napovedala 12. maja 2014, naj bi se
strukturni saldo v letu 2014 nekoliko povečal. V tem okviru se zdi, da
trenutno nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za
dosego srednjeročnega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,5 % BDP, kar
kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na
nastajajoče tveganje bistvenega odklona od zahtevanega poteka prilagoditve
zagotovi popolno upoštevanje preventivnega dela akta.
–
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je med
letoma 2009 in 2013 povečal z 69,2 % na 74,5 %. Po napovedih naj
bi se bruto dolg sektorja država v letu 2014 povečal na okrog 80 %
BDP, v glavnem zaradi tega, ker so bile v dolg sektorja država vključene
obveznosti, ki so nastale v povezavi s prenosom oslabljenih sredstev banke Hypo
Alpe Adria na organ za likvidacijo.
(6)       Svet poudarja, da za Avstrijo
od leta 2014, tj. od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja
preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala začeti
izpolnjevati srednjeročni cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s
spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen
napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga v skladu s členom
2(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 iz julija 1997 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(7)       V skladu s členom
126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja
razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici
po mnenju Sveta odpravljen.
(8)       Po mnenju Sveta je bil
čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen, zato bi bilo treba
Sklep 2010/282/EU razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni
primanjkljaj v Avstriji odpravljen.
Člen 2
Sklep 2010/282/EU se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               Primanjkljaj in dolg sektorja država za leto 2009 sta
bila naknadno popravljena na 5,5 % BDP oziroma 116,4 % BDP.
[2]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[3]               UL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[4]               V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta za
stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in
konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/102

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2014
   2014/C 247/20
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Na Portugalskem je do 17. maja 2014 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2011/344/EU (3), ki določa, da se finančna pomoč da na voljo za obdobje treh let. Svet je 23. aprila 2014 odločil (4), da se razpoložljivost finančne pomoči podaljša za šest tednov, s čimer bi se omogočila obsežna in temeljita ocena spoštovanja pogojev programa ter pravilno izplačilo zadnjega obroka posojila. V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je bila zato med trajanjem navedenega programa Portugalska izvzeta iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa bi bilo treba Portugalsko zdaj v celoti ponovno vključiti v okvir evropskega semestra.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               V skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Portugalski v času trajanja programa za makroekonomsko prilagoditev ni bilo treba predložiti nacionalnega programa reform in programa za stabilnost. Kljub temu je 30. aprila 2014 predložila dopolnjen dokument o fiskalni strategiji (Documento de Estratégia Orçamental) in pismo vlade z zadnjimi informacijami o napredku pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020. Vlada je 17. maja 2014 v dokumentu z naslovom Na poti k rasti, srednjeročna strategija reform za Portugalsko predstavila tekoči program reform in nove pobude za trajnostno rast.

               (8)

               Cilja proračunske strategije iz dokumenta o fiskalni strategiji za leto 2014 sta na vzdržen način odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2015 in doseči srednjeročni cilj do leta 2017. V strategiji je načrtovano, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 znašal 4,0 % BDP, v letu 2015 pa se bo dodatno znižal na 2,5 % BDP, kar je v skladu s cilji iz priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 21. junija 2013 in je bilo ponovno potrjeno z 12. pregledom programa za makroekonomsko prilagoditev. Vendar je ustavno sodišče 30. maja 2014 razveljavilo ukrepe za konsolidacijo, katerih vpliv na proračunske rezultate je bil ocenjen na približno 0,4 % BDP v letu 2014, z možnimi nadaljnjimi vplivi v letu 2015. Za dosego dogovorjenih ciljev bo morala vlada uvesti nadomestne ukrepe enakovrednega obsega. Ker pa dve sodbi ustavnega sodišča še nista bili izrečeni, popolna kvantifikacija ukrepov, ki jih je treba sprejeti, ni mogoča. Glede na omejen čas, ki je na voljo, bo vlada vlada morebiti morala uporabiti ukrepe, ki so manj naklonjeni rasti, zlasti na strani prihodkov. Za obdobje po letu 2015 je v strategiji potrjen namen, da bi se srednjeročni cilj dosegel do leta 2017, in sicer z zagotovitvijo strukturnega napora v višini 0,5 % BDP v letu 2016 ter s strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Glede na strategijo naj bi bruto javni dolg v letu 2014 dosegel najvišjo vrednost približno 130,2 % BDP, po letu 2015 pa naj bi se začel postopoma zmanjševati. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz strategije, je v skladu s pomladanskimi napovedmi Komisije, analiziral pa ga je svet za javne finance. Po sodbi ustavnega sodišča bo treba v letu 2014 spremeniti fiskalno strategijo, da bi bil dosežen ciljni primanjkljaj 4 % BDP. Kljub temu so prisotna negativna tveganja v zvezi z zastavljenim ciljem, predvsem zaradi pravne negotovosti in statističnega učinka ukrepov za učinkovitejše obvladovanje velikih dolgov nekaterih podjetij v državni lasti.
               Prilagoditev proračuna za leto 2015 temelji na ukrepih za konsolidacijo javnih financ v višini 0,8 % BDP, ki naj bi zadostovali za dosego ciljne vrednosti v višini 2,5 % BDP. Na podlagi ocene vladne fiskalne strategije in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so cilji iz strategije skladni z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Konsolidacijo javnih financ je treba podpreti z dodatnimi reformami sistema za upravljanje javnih financ. Kljub napredku v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je treba izvesti zlasti celovito reformo zakona o proračunskem okviru in potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev strogega nadzora odhodkov z okrepitvijo zakona o nadzoru obveznosti ter za preprečitev nadaljnjega kopičenja zaostankov s plačili v javnem sektorju. Ključnega pomena bodo nadaljnje prestrukturiranje podjetij v državni lasti, zagotavljanje njihove finančne vzdržnosti ter strog nadzor nad odhodki za pokojnine in zdravstveno varstvo. Na strani prihodkov obstajajo možnosti za zagotovitev rasti prijaznejšega davčnega sistema in nadaljnje spodbujanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               (10)

               Portugalska se sooča z izzivi, povezanimi z brezposelnostjo, ki kljub nedavnemu zmanjšanju ostaja zelo visoka, zlasti pri mladih. Stopnja brezposelnosti je leta 2013 znašala 16,4 %, med mladimi pa 38,1 %, kar je precej nad povprečjem EU, enako velja tudi za odstotek mladih, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo in niso zaposleni. Visoka stopnja zaposlenosti ljudi med 20 in 64 letom, ki je bila značilna za Portugalsko, se je od začetka gospodarske krize izrazito zmanjšala, in sicer s 73,1 % leta 2008 na 65,6 % leta 2013. Glede brezposelnosti mladih najpomembnejši izzivi v skladu s cilji jamstva za mlade vključujejo nezadostno doseganje mladih, ki niso prijavljeni za zavodu za zaposlovanje, ter potrebo po boljši uskladitvi izobraževanja in usposabljanja s potrebami na trgu dela. Portugalska je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedla številne reforme na trgu dela, katerih cilji so bili omilitev prestroge delovnopravne zakonodaje, zagotovitev večje prožnosti mehanizmov določanja plač ter izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje in politik aktiviranja. Vendar izzivi ostajajo, zlasti potreba po zmanjšanju segmentacije trga dela in povečanju odzivnosti plač na gospodarske razmere. Neodvisna ocena učinkov nedavnih reform delovnopravne zakonodaje bi zlasti pomagala oceniti njihov vpliv na ustvarjanje delovnih mest, negotovost zaposlitve, skupne stroške dela ter število pritožb na sodišču zaradi odpuščanj in njihov izid. Kljub prizadevanjem za zmanjšanje negativnih socialnih učinkov je imela gospodarska prilagoditev, ki je bila potrebna zaradi krize, negativne posledice v smislu revščine.

               (11)

               Portugalska je bistveno napredovala pri reformi izobraževalnega sistema s številnimi ukrepi za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja, povišanje stopnje doseganja terciarne izobrazbe ter usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Vendar ključnega pomena ostajata polno izvajanje in učinkovita uporaba financiranja. Zlasti je potrebno storiti več za zmanjšanje neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, med drugim s povečanjem kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z dualnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, spodbujanjem vključevanja delodajalcev v oblikovanje programov ter zagotavljanjem ustreznega usposabljanja in vajeništva na delovnem mestu. Obstaja tudi potreba po učinkovitem izvajanju storitev karierne orientacije in svetovanja za študente v sekundarnem in terciarnem izobraževanju v skladu s potrebami trga dela in napovedmi potreb po znanjih in spretnostih ter po krepitvi povezav s poslovnim sektorjem.

               (12)

               V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je Portugalska sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje kapitalske osnove bančnega sektorja ter okrepitev okvira za nadzor in reševanje. Vendar pomembni izzivi ostajajo ter jih je treba skrbno spremljati in obvladovati; mednje spada dobičkonosnost portugalskih bank. Iz podatkov za prvo četrtletje leta 2014 je razvidno, da so nekatere od bank, ki so prejele pomoč, zabeležile pozitivne rezultate. Glede na podatke s konca leta 2013 kakovost aktive ostaja zelo problematična, saj je stopnja oslabitev še vedno visoka pri približno 6 % skupnih bruto posojil, stopnja slabih posojil pa je povišana (10,6 %), zlasti v podjetniškem sektorju (več kot 16 %). Portugalska je sprejela številne ukrepe za lažje zagotavljanje posojil podjetjem, sposobnim uspešnega poslovanja, vendar pogoji financiranja ostajajo težki, zlasti za MSP, alternativne možnosti nebančnega financiranja za podjetniški sektor pa so še vedno omejene. Novo dodeljena posojila za MSP so se v letu 2013 zmanjšala za 4,8 % v primerjavi z letom 2012. Povprečne obrestne mere za nova posojila za portugalska podjetja so se od začetka leta 2013 sicer nekoliko znižale, vendar še vedno ostajajo precej nad povprečjem euroobmočja. Glede na velik presežek dolga gospodarskih družb in potrebo po dodatnem razdolževanju bančnega sektorja je sposobnost bank za dajanje kreditov uspešnim podjetjem po razumni ceni še vedno omejena.

               (13)

               Da bi bili zagotovljeni učinkovitost in vzdržnost energetskega sektorja ter da bi bili znižani stroški energije za gospodarstvo, sta bila v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev sprejeta dva svežnja ukrepov. Vendar je treba dodatno znižati rente v energetskem sektorju in obravnavati visok dolg, ki je posledica reguliranih prodajnih cen energije in se še povečuje. Zato je Portugalska pred kratkim napovedala tretji sveženj ukrepov, ki bo vključeval podaljšanje posebnih dajatev za energetske operaterje iz leta 2014 tudi v leto 2015. Poleg tega izboljšanje čezmejnega povezovanja energetskih omrežij ter pospešitev izvajanja projektov v zvezi z elektroenergetskimi in plinskimi povezavami ostajata odprti vprašanji, na kateri se je nujno odločno odzvati, da bi končali izoliranost Iberskega polotoka od energetskega trga EU. V prometnem sektorju je bil v okviru programa dosežen napredek, zlasti v zvezi z okrepitvijo konkurenčnega položaja portugalskih pristanišč, pripravo celovitega dolgoročnega načrta na področju prometa po odpravi pomanjkljivosti in vrzeli ter izboljšanjem regulativnega okvira. Vendar so še vedno potrebni dodatni ukrepi za učinkovito izvajanje celovitega dolgoročnega načrta na področju prometa in akcijskega načrta o reformi pristanišč. Potrebni so tudi ukrepi za zagotovitev neodvisnosti in zmogljivosti prometnega regulatorja ter finančne vzdržnosti podjetij v državni lasti v sektorju, kot tudi za povečanje učinkovitosti in konkurenčnosti železniškega prometa.

               (14)

               Pomembna reforma je bila izvedena na trgu najemnih stanovanj v mestih, da bi postal trg nepremičnin bolj dinamičen, tudi z boljšim uravnoteženjem pravic in obveznosti najemodajalcev in najemojemalcev, s čimer bi se zagotovila večja prožnost pri določitvi trajanja pogodb in spodbujala obnovitvena dela. Potrebno je storiti še več, da bi lahko v celoti ocenili vpliv te reforme na podlagi podatkov o ključnih akterjih na trgu in o sivi ekonomiji na portugalskem trgu najemnih stanovanj. Portugalska je dosegla velik napredek pri izboljšanju svojega poslovnega okolja, zlasti z zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev, spodbujanjem podjetniške kulture in izboljšanjem postopkov zaradi insolventnosti za podjetja v težavah. Pozornost je zdaj treba preusmeriti na izvajanje. Pri poenostavitvi upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj je bil dosežen napredek, vendar je številne ukrepe še treba zaključiti. Potrebna so dodatna prizadevanja za odpravo ovir za konkurenco v sektorju storitev, zlasti s sprejetjem sektorskih sprememb, na področju poklicnih storitev pa je treba sprejeti zakonodajo o preostalih stanovskih organih. Na področju regulacije in konkurence so potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev neodvisnosti in samostojnosti nacionalnih sektorskih regulatorjev in organa za konkurenco. Velike zamude še vedno vplivajo na plačila javnih organov.

               (15)

               V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je bil dosežen dober napredek pri racionalizaciji in modernizaciji javne uprave v smislu zaposlovanja, plačne politike, delovnih pogojev, organizacijske učinkovitosti in kakovosti storitev. Vendar je treba nekatere od predvidenih reformnih ukrepov še zaključiti in izboljšati preglednost. Kljub znatnemu napredku na področju izboljšanja učinkovitosti pravosodnega sistema, so potrebne dodatne izboljšave, zlasti v zvezi z dolžino postopkov, hitrostjo reševanja zadev, številom nerešenih zadev ter postopkom spremljanja in ocenjevanja.

               (16)

               Komisija na podlagi svoje analize ugotavlja, da je bilo uspešno izvajanje programa za makroekonomsko prilagoditev bistvenega pomena za obvladovanje ekonomskih in finančnih tveganj ter zmanjšanje neravnotežij. Portugalska je v okviru programa sprejela številne zahtevne strukturne reforme, ki že prinašajo rezultate v smislu večje konkurenčnosti in ponovne gospodarske rasti, vendar bo treba storiti več, da bi lahko ocenili vpliv reform na delovanje gospodarstva. Zato je ključno stalno spremljanje vseh izvedenih reform, da bi bilo mogoče oceniti, ali prispevajo k povečevanju konkurenčnosti, proizvodnje in rasti zaposlovanja.

               (17)

               Ker bo po koncu programa za makroekonomsko prilagoditev, ki se bo uradno zaključil 28. junija 2014, Portugalska ponovno v celoti vključena evropski semester, je Komisija na podlagi tega ocenila dokumente, ki jih je predložila Portugalska. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila za Portugalsko v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk od 1 do 8 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil fiskalno strategijo vlade, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju. Ta priporočila so bila pripravljena po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev ter tako temeljijo na dosežkih navedenega programa, da bi se zagotovilo njegovo trajno izvajanje.

               (19)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (8). Kot država, katere valuta je euro, bi morala Portugalska zagotoviti tudi, da se navedena priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

               1.

               izvede potrebne ukrepe za fiskalno konsolidacijo za leto 2014, da bi dosegla fiskalne cilje in preprečila kopičenje novih zaostankov s plačili. Za leto 2015 izvede spremenjeno proračunsko strategijo, da bi se primanjkljaj zmanjšal na 2,5 % BDP, kar je v skladu s ciljno vrednostjo iz priporočila iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in bi bila hkrati s tem dosežena zahtevana strukturna prilagoditev. Čim prej nadomesti ukrepe za konsolidacijo, ki po mnenju ustavnega sodišča niso ustavni, z ukrepi podobnega obsega in kakovosti. Čezmerni primanjkljaj bi bilo treba odpraviti na vzdržen in rasti prijazen način ter pri tem omejiti uporabo enkratnih in začasnih ukrepov. Po odpravi čezmernega primanjkljaja nadaljuje načrtovano letno strukturno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja v skladu z zahtevo za letno strukturno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP, v ugodnih razmerah pa še višjo, in zagotovi izpolnjevanje pravila o zadolževanju, da se zagotovi vzdržno zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Daje prednost konsolidaciji javnih financ, ki temelji na ukrepih na odhodkovni strani, ter dodatno poveča učinkovitost in kakovost javnih odhodkov. Ohrani strog nadzor nad odhodki v centralni, regionalni in lokalni upravi. Nadaljuje s prestrukturiranjem podjetij v državni lasti. Do konca leta 2014 v okviru trenutne pokojninske reforme oblikuje nove celovite ukrepe, ki naj bi izboljšali srednjeročno vzdržnost pokojninskega sistema. Nadzira povečanje odhodkov za zdravstveno varstvo in izvede bolnišnično reformo. Pregleda davčni sistem in zagotovi, da bo ta prijaznejši do rasti. S povečanjem učinkovitosti davčne uprave še naprej izboljšuje izpolnjevanje davčnih obveznosti in odpravlja davčne utaje. Okrepi sistem za upravljanje javnih financ s hitrim zaključkom in izvedbo celovite reforme okvirnega zakona o proračunu do konca leta 2014. Zagotovi dosledno upoštevanje zakona o nadzoru obveznosti. Od leta 2015 dalje učinkovito izvaja enotno plačno lestvico in lestvico dodatkov v javnem sektorju.

               2.

               Poskrbi, da ostanejo trendi na področju minimalne plače skladni s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti. Zagotovi sistem določanja plač, ki spodbuja usklajenost med plačami in produktivnostjo na ravni sektorja in/ali podjetja. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami prouči možnost vzajemno sprejemljivega začasnega prenehanja izvajanja kolektivnih pogodb na ravni podjetij. Do septembra 2014 predstavi predloge za vzajemno sprejemljivo začasno prenehanje izvajanja kolektivnih pogodb na ravni podjetij ter za revizijo nadaljnjega obstoja kolektivnih pogodb.

               3.

               Do marca 2015 predloži neodvisno oceno nedavnih reform delovnopravne zakonodaje, skupaj z akcijskim načrtom za mogoče nadaljnje reforme, s katerimi bi se odpravila segmentacija trga dela. Nadaljuje z izvajanjem reforme aktivnih politik trga dela in javnih zavodov za zaposlovanje, katere namen je povečati zaposlovanje in delež aktivnega prebivalstva, zlasti z izboljšanjem pomoči pri zaposlitvenem svetovanju/iskanju zaposlitve ter sistema aktiviranja/sankcij, da bi se zmanjšala dolgotrajna brezposelnost in vključili tisti, ki imajo najslabši dostop do trga dela. Obravnava visoko stopnjo brezposelnosti mladih, zlasti z učinkovitim napovedovanjem potreb po znanju in usposobljenosti ter doseganjem mladih, ki niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje, v skladu s cilji jamstva za mlade. Zagotovi ustrezno kritje socialne pomoči, tudi v okviru sheme minimalnega dohodka, hkrati pa zagotovi tudi učinkovito aktiviranje prejemnikov nadomestil.

               4.

               Izboljša kakovost in ustreznost izobraževalnega sistema glede na potrebe trga dela, da bi se zmanjšalo zgodnje opuščanje šolanja in obravnavale nizke ravni uspešnosti v izobraževanju. Zagotovi učinkovito porabo javnih sredstev v izobraževanju ter zmanjša neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanjem sodelovanja s podjetniškim sektorjem. Okrepi sodelovanje med javnimi raziskovalnimi ustanovami in podjetji ter spodbudi prenos znanja.

               5.

               Spremlja likvidnostni položaj bank in morebitne kapitalske primanjkljaje, tudi s tematskimi inšpekcijskimi pregledi na kraju samem in obremenitvenimi testi. Oceni načrte za reševanje bank in po potrebi uvede izboljšave v postopku ocenjevanja. Izvaja celostno strategijo za zmanjšanje presežka dolga gospodarskih družb in okrepi prizadevanja za razširitev obsega alternativnih možnosti financiranja, tudi v zgodnjih fazah poslovnega razvoja, s povečanjem učinkovitosti instrumentov za prestrukturiranje dolga (zlasti PER in SIREVE) za uspešna podjetja, uvedbo spodbud za vključevanje bank in dolžnikov v zgodnje faze procesa prestrukturiranja ter izboljšanjem razpoložljivosti financiranja prek kapitalskega trga. Zagotovi, da opredeljeni ukrepi podpirajo prerazporeditev financiranja na proizvodne sektorje gospodarstva, tudi rentabilna MSP, vendar ne predstavljajo tveganja za javne finance in finančno stabilnost. Do konca septembra 2014 uvede sistem zgodnjega opozarjanja, predvsem za namene nadzora, ki bo omogočil odkrivanje podjetij, tudi MSP, pri katerih obstaja velika verjetnost, da zaradi prevelike zadolženosti ne bodo plačevala obveznosti, kar lahko posredno spodbudi zgodnje prestrukturiranje dolga gospodarskih družb.

               6.

               Izvede drugi in tretji sveženj ukrepov v energetskem sektorju, ki so namenjeni znižanju stroškov energije za gospodarstvo, ter hkrati do leta 2020 odpravi dolg, ki je posledica reguliranih prodajnih cen električne energije, in pozorno spremlja izvajanje. Izboljša čezmejno povezovanje energetskih omrežij ter pospeši izvajanje projektov v zvezi z elektroenergetskimi in plinskimi povezavami. Izvede celovit dolgoročni načrt na področju prometa in sprejme časovni razpored, v katerem so določene reforme pristaniškega sektorja. Uvede prometne koncesije za mestni območji Lizbone in Oporta. Zagotovi, da so ponovna pogajanja o obstoječih pristaniških koncesijah in novih sistemih dovoljenj usmerjena v učinkovitost in skladna z načeli notranjega trga, zlasti s pravili glede javnih naročil. Zagotovi, da je nacionalni regulativni organ za promet (AMT) v celoti neodvisen in operativen do konca septembra 2014. Zagotovi finančno vzdržnost podjetij v državni lasti v prometnem sektorju. Poveča učinkovitost in konkurenčnost v železniškem sektorju z izvajanjem načrta za konkurenčnost CP Carga po prenosu tovornih terminalov ter pri tem zagotovi neodvisnost upravljavca infrastrukture v državni lasti in prevoznikov v železniškem prometu.

               7.

               Dodatno izboljša oceno trga stanovanjskih nepremičnin, med drugim tudi z vzpostavijo bolj sistematičnega okvira za spremljanje in poročanje do konca leta 2014, ter pripravi celostno poročilo o sivi ekonomiji na navedenem trgu. Si še naprej prizadeva za nadaljnji popis regulativnega bremena, da bi se do marca 2015 vključili sektorji, ki doslej še niso bili obravnavani. Do konca septembra 2014 sprejme in izvede manjkajoče predpise o izdajanju dovoljenj ter sektorske spremembe. Do konca septembra 2014 odpravi preostale omejitve v sektorju poklicnih storitev in uveljavi spremenjene notranje predpise za stanovske organe, ki v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev še niso bili sprejeti. Odpravi zamude s plačili v javnem sektorju. Zagotovi zadostne vire za nacionalne regulatorje in organ, pristojen za konkurenco.

               8.

               Nadaljuje z racionalizacijo in modernizacijo centralne, regionalne in lokalne javne uprave. Izvaja reforme za izboljšanje učinkovitosti pravosodnega sistema in povečanje preglednosti. Pospeši prizadevanja za oceno izvajanja reform, sprejetih v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev, kot tudi načrtovanih in prihodnjih reform. Predvsem vključi obvezno sistematično predhodno in naknadno vrednotenje v zakonodajni proces. Vzpostavi funkcionalno neodvisno centralno enoto za ocenjevanje na državni ravni, ki vsakih šest mesecev pripravi oceno in poročilo o izvajanju teh reform, vključno s skladnostjo s predhodno oceno učinka, ter po potrebi pripravi popravljalne ukrepe.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

      (4)  Izvedbeni sklep Sveta 2014/234/EU z dne 23. aprila 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 125, 26.4.2014, str. 75).

      (5)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str 1).

      (6)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

      (8)  Glej stran 141 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2011 ter mnenje Sveta o programu za stabilnost Estonije za obdobje 2011–2015

text:
               20.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 213/5

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2011 ter mnenje Sveta o programu za stabilnost Estonije za obdobje 2011–2015
   2011/C 213/02
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovalnja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (6)

               Estonija je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (7)

               Estonijo je svetovna finančna kriza še posebno močno prizadela, kar je še potenciralo preobrat domačega nepremičninskega in potrošniškega razcveta. Kumulativna izguba BDP je v obdobju 2008–2009 dosegla 19 %, stopnja brezposelnosti pa se je povečala skoraj za štirikrat in je leta 2010 znašala 16,8 %. Vendar pa si je gospodarstvo hitro opomoglo in rast realnega BDP naj bi se v naslednjih letih po pričakovanjih pospešila. K okrevanju je pripomogel zlasti izvoz, vendar pa je vse večje tudi domače povpraševanje, zlasti zaradi okrepitve naložb. Izboljšani obeti glede rasti so spodbudili trg dela. V zadnjem času se je precej povišala stopnja zaposlenosti, čeprav dolgotrajna brezposelnost ostaja visoka. Medtem ko se je inflacija v primerjavi s prejšnjim letom povišala, pa je pričakovati, da se bo unesla s spremembami svetovnih cen osnovnih proizvodov.

               (8)

               Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, realističen. Srednjeročna proračunska strategija iz programa za stabilnost je namenjena doseganju srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot izravnan strukturni saldo, do leta 2013 in to stanje ohraniti do konca obdobja programa za stabilnost, da bi se v letu 2013 in po njem dosegli strukturni presežki. Nominalni proračunski položaj naj bi po napovedih do leta 2013 prešel v presežek, medtem ko je kratkoročno mogoče pričakovati, da se bo nominalni primanjkljaj nekoliko povečal zaradi enkratnega učinka okoljskih naložb v emisijske kupone. Javnofinančna prilagoditev, predvidena v programu za stabilnost, se zanaša na omejevanje rasti odhodkov javne porabe. V programu za stabilnost so navedene nekatere informacije glede ukrepov za doseganje ciljnega položaja, prejšnji uspeh pri doseganju fiskalnih ciljev pa manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev v prihodnjih letih. Namen predvidenih reform je zlasti povečati učinkovitost na več področjih, kot so izobraževanje in aktivne politike trga dela. Tveganja za proračunske cilje se zato zdijo na splošno uravnotežena. Ne glede na to bo pomembno v prihodnje proračune vključiti ključne podrobnosti ukrepov za nadaljnje povečanje učinkovitosti javne porabe, kar bo tudi podprlo izvajanje programa za stabilnost.

               (9)

               Dolgoročna brezposelnost ostaja visoka in stopnja brezposelnosti se je po regijah sicer precej razlikovala, vendar se ni spreminjala. Čeprav se je financiranje aktivnih politik trga dela od leta 2009 precej povečalo, pa to v Estoniji ostaja med najnižjimi v EU, zaradi česar le majhen delež brezposelnih prejema aktivno podporo. Estonski trg dela je sorazmerno prožen, utrdil pa ga je tudi sklep o odlogu povišanja kritja prispevkov za zavarovanje za primer brezposelnosti do leta 2013, ki je bil sprejet v zakonodajnem svežnju o delovnem pravu. Kljub tej prožnosti ima Estonija sorazmerno visoko davčno obremenitev dela, kar bi lahko negativno vplivalo na ponudbo in povpraševanje dela. Ta problem je še zlasti pereč glede na visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in nizkokvalificiranimi delavci, ki so izpostavljeni nevarnosti, da zapadejo v revščino. Reforme, s katerimi naj bi se zmanjšali prispevki za socialno zavarovanje, sicer rešujejo prava vprašanja, vendar bi bilo treba hkrati z njimi okrepiti tudi proračunski položaj. Obstajajo možnosti za povečanje učinkovitosti z uvedbo strožjega preskušanja sredstev za boljše ciljno usmerjanje drugih prispevkov.

               (10)

               Intenzivnost rabe virov v Estoniji je med najvišjimi v EU. To je delno rezultat proizvodne strukture s poudarkom na energetsko intenzivnih sektorjih in panogah. Drug dejavnik je nizka energetska učinkovitost na sektorski ravni. V svojem nacionalnem programu reform je Estonija navedla kot cilj 9-odstotni prihranek energije v letu 2016 v primerjavi s projekcijami (16 % do leta 2020 v nacionalnem programu reform). Poleg tega ni veliko informacij ne o tem, kako in kdaj naj bi se ukrepi izvedli, ne o pričakovanih rezultatih. Zato obstajajo še nadaljnje možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti. Verjetno je, da bi imelo povečanje energetske učinkovitosti pozitiven učinek na okolje in na zanesljivost preskrbe z energijo, prav tako pa bi tudi zmanjšalo inflacijske pritiske in izboljšalo stroškovno konkurenčnost.

               (11)

               Ne glede na splošno visok delež prebivalcev s terciarno izobrazbo bi lahko nadaljnja reforma izobraževalnega sistema na vseh ravneh prispevala k odpravljanju pomanjkanja znanj in spretnosti, reševanju vprašanja velikega števila šol in izobraževalnih ustanov v terciarnem izobraževanju ter izboljšanju pomanjkljivega poudarka na strokovni izobrazbi, zaradi česar je v državi visok delež prebivalcev brez poklicnih kvalifikacij. Glede na trenutno demografsko gibanje je izboljšanje kakovosti človeškega kapitala pomembno za srednjeročno povečanje potencialne rasti. Osredotočanj terciarnega izobraževanja na področja, ki so ključnega pomena za gospodarstvo (npr. tehniške vede), bi lahko še posebej pomagalo pri sedanjem preusmerjanju k menjalnim sektorjem. Izvedba reforme izobraževanja bi pripomogla tudi k povečanju učinkovitosti javnega sektorja, saj je trenutni sistem upravljanja izobraževanja na lokalni ravni preveč razdrobljen, kar povzroča neučinkovito subvencioniranje in nizko kakovost storitev.

               (12)

               Estonija je v okviru pakta za euro plus sprejela več zavez. Med njimi so ukrepi na področjih vzdržnosti javnih financ, zaposlenosti in konkurenčnosti. Na fiskalnem področju pakt državo zavezuje k doseganju uravnoteženega proračunskega salda do leta 2013 in presežka v letu 2014, vključitvi zahteve po uravnoteženosti proračuna javnega sektorja v temeljni zakon o državnem proračunu ter k začetku izvajanja reforme posebnih pokojninskih shem. Predvidene so tudi nekatere davčne spodbude za podpiranje zaposlovanja. Na področju konkurenčnosti se ukrepi osredotočajo na inovacije, višješolsko izobraževanje in reformo javnih služb. Zaveze iz pakta odražajo načrt, predstavljen v nacionalnem programu reform. Te cilje bi bilo treba podpreti z nadaljnjimi ukrepi za okrepitev politik trga dela ter za izboljšanje učinkovitosti rabe virov in ureditev energetskega trga. Zaveze v okviru pakta za euro plus so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

               (13)

               Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta za euro plus. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU in v prihodnje nacionalne odločitve vključiti prispevek na ravni EU Komisija v oceni ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Meni, da čeprav bi bilo treba ukrepe za doseganje ciljnega proračunskega položaja podrobno določiti v prihodnjih proračunih, dosedanji uspeh Estonije pri doseganju fiskalnih ciljev manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev. Nadaljnje ukrepanje bi bilo potrebno tudi za utrditev politik trga dela in zagotovitev večjih spodbud za delo ter okrepitev človeškega kapitala z obsežno reformo izobraževalnega sistema, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti učinkovitejšo rabo virov in urediti energetski trg.

               (14)

               Svet je na podlagi te ocene proučil program za stabilnost Estonije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti izraženo v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Estonije –

         PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2011–2012:

               1.

               Doseže strukturni presežek najpozneje do leta 2013, pri čemer naj omeji primanjkljaj v letu 2012 na največ 2,1 % BDP, hkrati pa pozorno nadzira odhodke in poveča učinkovitost javne porabe;

               2.

               Sprejme ukrepe za podporo povpraševanja po delovni sili in za zmanjšanje tveganja revščine z zmanjšanjem obremenitve z davki in prispevki za socialno varnost na proračunsko nevtralen način ter s povečanjem učinkovitosti aktivnih politik trga dela, vključno z usmerjanjem ukrepov na mlade in dolgotrajno brezposelne osebe, zlasti na območjih višje stopnje brezposelnosti;

               3.

               Zagotovi izvajanje načrtovanih spodbud za zmanjšanje energetske intenzivnosti in izboljšanje energetske učinkovitosti gospodarstva, zlasti kar zadeva sektorja gradnje in prometa, med drugim tudi z zagotavljanjem boljšega delovanja trga;

               4.

               Pri uveljavljanju reforme izobraževalnega sistema, da prednost ukrepom, s katerimi se bo izboljšal dostop do predšolske izobrazbe in s katerim se bo povečala kvaliteta in možnosti. Ciljno izobraževanje se bolj približa potrebam trga dela in ustvari priložnosti za nizkokvalificirane delavce, da se udeležijo vseživljenjskega učenja.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.