title: Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2022 o evropskem pristopu k mikrodokazilom za vseživljenjsko učenje in zaposljivost 2022/C 243/02

text:
               27.6.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 243/10

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 16. junija 2022
      o evropskem pristopu k mikrodokazilom za vseživljenjsko učenje in zaposljivost
      (2022/C 243/02)
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 149 in 292 ter 165 in 166 Pogodbe,
      ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  1.

                  V Evropi mora vse več ljudi posodabljati in izboljševati svoje znanje, spretnosti in kompetence, da bi zapolnili vrzel med svojo formalno izobrazbo in usposabljanjem ter potrebami trga dela in družbe, ki se hitro spreminjata. Okrevanje po pandemiji COVID-19 ter digitalni in zeleni prehod pospešujejo spremembe v našem načinu življenja, učenja in dela. Poleg tega se je s tem pokazalo, da morajo biti ljudje bolj usposobljeni za obvladovanje obstoječih in prihodnjih izzivov. Pandemija je vplivala na karierne možnostih mladih in odraslih. Povečala je tudi brezposelnost ter ogrozila fizično, duševno in čustveno dobrobit stotin milijonov ljudi v Evropi.

                  2.

                  Eden največjih izzivov, s katerim se srečujejo evropska podjetja in delodajalci, je nezadostna ponudba ustreznih spretnosti na trgu dela EU. Delavci se hkrati srečujejo s spremembami v načinu organizacije dela, kakršnih doslej še ni bilo. Obenem se zaradi digitalnega in zelenega prehoda temeljito spreminjajo profili nalog ter zahteve po spretnostih. V Sklepu Sveta (EU) 2021/1868 z dne 15. oktobra 2021 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1) je navedeno: „Države članice in Unija si prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja ter zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki so usmerjeni v prihodnost in se odzivajo na gospodarske spremembe.“ Stalno izpopolnjevanje in preusposabljanje sta bistvena pogoja, da se lahko delavci odzivajo na potrebe trenutnega delovnega mesta ali preidejo na nova delovna mesta in v rastoče sektorje, kot sta zeleni in digitalni sektor, zlasti glede na staranje prebivalstva.

                  3.

                  Ljudje potrebujejo dostop do kakovostnega poučevanja in učenja v različnih oblikah in okoljih, da lahko razvijajo svoja osebna, socialna, kulturna in strokovna znanja, spretnosti in kompetence. Od sistemov izobraževanja in usposabljanja se pričakuje, da bodo postali prožnejši in da bodo našli rešitve za zagotavljanje dostopnejšega in bolj vključujočega učenja, ki bo bolj osredotočeno na učeče se in bo na voljo širšemu naboru profilov. Na to potrebo se odzivajo tudi neformalni ponudniki izobraževanja in usposabljanja, tako da zagotavljajo nove in inovativne možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja.

                  4.

                  Uspešna kultura vseživljenjskega učenja je ključna za to, da bo imel vsak znanja, spretnosti in kompetence, potrebne za uspeh v družbi, na trgu dela in v osebnem življenju. Bistveno je, da imajo ljudje vse življenje dostop do kakovostnega in ustreznega izobraževanja in usposabljanja, izpopolnjevanja in preusposabljanja. Priložnosti za vseživljenjsko učenje bi morale biti del dolgoročne strategije ustanov za izobraževanje in usposabljanje, da bi te izboljšale svojo odzivnost na hitro spreminjajoče se potrebe delodajalcev in učečih se. To bi omogočilo bolj raznoliko skupino učečih se (vključno z diplomanti teh ustanov in drugimi učečimi se odraslimi) za izpopolnjevanje in preusposabljanje. Visokošolskim ustanovam, ustanovam za poklicno izobraževanje in usposabljanje, ponudnikom učenja odraslih ter drugim ponudnikom mikrodokazil, vključno z delodajalci, se priporoča, naj sodelujejo in hitro uporabijo ugotovitve najnovejših raziskav pri oblikovanju in posodabljanju priložnosti za učenje.

                  5.

                  Mikrodokazila bi lahko pomagala pri certificiranju izidov majhnih prilagojenih učnih izkušenj. Omogočajo ciljno usmerjeno, prožno pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc za odzivanje na nove in nastajajoče potrebe v družbi in na trgu dela ter posameznikom omogočajo, da zapolnijo vrzeli v spretnostih, ki jih potrebujejo za uspeh v okolju, ki se hitro spreminja, vendar ne nadomeščajo tradicionalnih kvalifikacij. Po potrebi lahko dopolnjujejo obstoječe kvalifikacije in prinesejo dodano vrednost, ne da bi spodkopavala temeljno načelo študijskega programa v začetnem izobraževanju in usposabljanju. Mikrodokazila bi lahko oblikovali in izdajali najrazličnejši ponudniki v različnih učnih okoljih (formalnih, neformalnih in priložnostnih učnih okoljih).

                  6.

                  Kljub njihovi vse večji uporabi v Evropi ni skupne opredelitve ali standardov za mikrodokazila. To omejuje razumevanje in uporabo mikrodokazil ter zato omejuje potencial mikrodokazil za olajšanje prožnih učnih in kariernih poti. Cilj tega priporočila je povečati zaupanje v mikrodokazila v Evropi med vsemi udeleženimi, ne glede na to, ali gre za ponudnike izobraževanja ali tiste, ki se izobražujejo.

                  7.

                  Prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (2) je, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela v vsej Evropski uniji. Četrto načelo evropskega stebra socialnih pravic je, da ima vsakdo pravico do hitre in prilagojene pomoči za izboljšanje svojih možnosti za zaposlitev ali samozaposlitev. Pravica do pomoči vključuje pravico do podpore za usposabljanje in prekvalifikacijo. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic obravnava mikrodokazila kot inovativen instrument, saj „lahko olajšajo prilagodljive učne poti in delavcem pomagajo na delovnem mestu ali pri spremembi zaposlitve“. Mikrodokazila imajo lahko vlogo pri uresničevanju krovnih ciljev EU do leta 2030, med drugim tudi cilja, da se bo vsaj 60 % vseh odraslih vsako leto udeležilo programov usposabljanja ter da bo stopnja zaposlenosti vsaj 78-odstotna. Oba cilja so pozdravili voditelji EU, socialni partnerji in civilna družba na socialnem vrhu v Portu, nato pa na zasedanju 24. in 25. junija 2021 še Evropski svet (3).

                  8.

                  Poleg akcijskega načrta je Komisija sprejela Priporočilo o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (priporočilo EASE) (4). Priporočilo vsebuje konkretne smernice politike za države članice glede razvoja usklajenih svežnjev politik za olajšanje prehoda med zaposlitvami ter spodbujanje okrevanja po pandemiji COVID-19 s številnimi novimi delovnimi mesti. Smernice politike zajemajo priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje ter podporne ukrepe.

                  9.

                  V Programu znanj in spretnosti za Evropo (5) je med 12 vodilnimi ukrepi napovedana nova pobuda za evropski pristop k mikrodokazilom. Cilj te nove pobude je podpreti kakovost, preglednost in uporabo mikrodokazil po vsej EU. V programu je najavljena tudi pobuda glede individualnih učnih računov, da bi se zapolnile obstoječe vrzeli pri dostopu do izobraževanja in usposabljanja za delovno sposobne odrasle in da bi se ljudem omogočilo uspešno upravljanje prehodov na trgu dela. Mikrodokazila se lahko uporabijo v okviru izobraževanj in usposabljanj, ki so na voljo ljudem, za podporo delovanju teh individualnih učnih računov.

                  10.

                  V sporočilu Komisije o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (6) je navedeno, da si bo Komisija prizadevala za razvoj evropskega pristopa k mikrodokazilom, da bi povečala možnosti za učenje ter okrepila vlogo visokošolskih ustanov in ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje v vseživljenjskem učenju.

                  11.

                  Priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (7) vsebuje poziv Komisiji, naj preuči koncept in uporabo mikrodokazil.

                  12.

                  V Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (8) je preučitev koncepta in uporabe mikrodokazil navedena kot ena od konkretnih nalog in ukrepov iz prednostnega področja 2 strateškega okvira (Vseživljenjsko učenje in mobilnost).

                  13.

                  V Sklepih Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (9) je poudarjeno: „Čeprav mikrokvalifikacije ne odstopajo od in ne spodkopavajo temeljnega načela polnega magistrskega študija, bi lahko pripomogle k širitvi možnosti za učenje, tako da bi: bile sprejemljive tudi za netradicionalne učence ter zadovoljile povpraševanje po novih spretnostih na trgu dela, naredile učno izkušnjo prožnejšo in modularno, podpirale dostop do visokošolskega izobraževanja ter vključile učence ne glede na njihove predhodne kvalifikacije ali ozadje, s spodbujanjem možnosti za preusposabljanje in izpopolnjevanje ob hkratnem zagotavljanju kakovostnega izobraževanja;“.

                  14.

                  Ministri in ministrice za izobraževanje evropskega visokošolskega prostora so se v sporočilu medvladnega bolonjskega procesa iz Rima (10) zavezali, da bodo svojim visokošolskim ustanovam pomagali pri: (i) širjenju ponudbe učnih možnosti in (ii) inovacijah v izobraževalnih vsebinah in načinih izvajanja. Številne visokošolske ustanove poleg študijskih programov in ob ohranjanju pravice, da neodvisno oblikujejo študijske programe in urejajo vprašanja prenašanja kreditnih točk, ponujajo ali nameravajo ponuditi tudi manjše učne enote. Te manjše enote lahko učečim se pomagajo, da razvijejo ali posodobijo svoje kulturne, poklicne in prečne spretnosti in kompetence v različnih obdobjih življenja. V sodelovanju v okviru bolonjskega procesa bo preučeno, kako in v kolikšni meri je te manjše, prožne učne enote, vključno s tistimi, ki vodijo do mikrodokazil, mogoče opredeliti, razviti, uvesti in jih priznavati s skupnimi orodji.

                  15.

                  Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali ustrezati različnim individualnim potrebam, sposobnostim in zmožnostim vseh učečih se. Hkrati bi morali vsem zagotavljati priložnosti za učenje, tudi v neformalnih in priložnostnih okoljih, kot je poudarjeno v Sklepih Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (11). Dobro oblikovana mikrodokazila se lahko uporabljajo tudi v okviru ciljnih ukrepov za podporo vključevanju v izobraževanju in usposabljanju ter njuni dostopnosti za širši krog učečih se. V ta širši krog učečih med drugim spadajo prikrajšane in ranljive skupine (kot so invalidi, starejši, nizkokvalificirane/nizkousposobljene osebe, manjšine, osebe z migrantskim ozadjem, begunci in osebe, ki imajo manj priložnosti zaradi svoje geografske lokacije in/ali slabšega socialno-ekonomskega položaja). Mikrodokazila lahko tudi pomagajo bolje usmerjati študente in olajšajo dostop do učenja in usposabljanja ter podpirajo prehod iz šole na delovno mesto. Zaradi pričakovane rasti števila beguncev in prosilcev za azil bo treba razviti strategije za učinkovito vključitev teh skupin v sisteme izobraževanja, usposabljanja in dela. S smernicami in privzemanjem zgledov iz vse EU glede oblikovanja in izdajanja mikrodokazil je mogoče spodbujati vključevanje in zagotoviti, da bodo korist od njih imeli učeči se iz vseh družbenih skupin.

                  16.

                  Mikrodokazila lahko tudi podprejo strokovni razvoj in mobilnost delavcev, tudi tistih, ki so zaposleni v nestandardnih oblikah dela, kot je platformno gospodarstvo (12), ki bi lahko glede na svoj zaposlitveni status imeli težave pri dostopu do usposabljanja (13).

                  17.

                  Mikrodokazila bi lahko dejavno pripomogla k uresničevanju pobud politike EU za pospeševanje digitalnega in zelenega prehoda. Mikrodokazila bi lahko: (i) podprla cilje akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027 (14), da se olajša zagotavljanje prožnih in dostopnih priložnosti za učenje na področju digitalnih spretnosti, in (ii) uresničila cilje iz načrta Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030 za razvoj digitalno usposobljenega prebivalstva in visoko usposobljenih strokovnjakov na digitalnem področju v Evropi do leta 2030. Mikrodokazila bi lahko imela tudi pomembno vlogo pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora (15), ki je evropska strategija za rast, katere cilj je preoblikovati gospodarstvo in družbo ter ju usmeriti na bolj trajnostno pot.

                  18.

                  Priporočilo Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, ki razveljavlja Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (16), določa skupni referenčni okvir, ki posameznikom in organizacijam pomaga primerjati različne sisteme kvalifikacij, pa tudi ravni kvalifikacij iz teh sistemov. Evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK) je kot evropsko referenčno ogrodje odprto za vse vrste in ravni kvalifikacij in velja za skupni referenčni standard glede preglednosti, prenosljivosti in primerljivosti. Odprto je tudi za mikrodokazila, če in kadar so že bila vključena v nacionalna ogrodja kvalifikacij.

                  19.

                  Svet je v priporočilu z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (17) države članice pozval, naj do leta 2018 – v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi ter kot se jim zdi ustrezno – vzpostavijo ureditve za potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja. Te ureditve za potrjevanje pomenijo, da se ljudem potrdijo znanje, spretnosti in kompetence, pridobljeni z neformalnim in priložnostnim učenjem. Obenem jim te ureditve omogočajo pridobitev polne ali, kadar je to primerno, delne kvalifikacije. V oceni Priporočila iz leta 2020 (18) se poziva k okrepljenemu tvorjenju povezav med vrednotenjem in mikrodokazili.

                  20.

                  Sklep (EU) 2018/646 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o skupnem okviru za zagotavljanje boljših storitev za znanja in spretnosti ter kvalifikacije (Europass) in razveljavitvi Odločbe št. 2241/2004/ES (19) določa podlago za zagotavljanje spletnih orodij, ki ljudem omogočajo, da načrtujejo svojo poklicno pot in vseživljenjsko učenje z avtentikacijskimi storitvami za potrdila, ki omogočajo prenosljivost mikrodokazil.

                  21.

                  Ustreznost mikrodokazil ter njihov razvoj in posodabljanje so odvisni od:

                              i)

                              sodelovanja med regionalnimi in nacionalnimi organi ter organizacijami za izobraževanje in usposabljanje ter

                              ii)

                              sektorskega in medsektorskega socialnega dialoga (ki bi moral vključevati organizacije, ki zastopajo delavce in delodajalce iz zasebnega in javnega sektorja, mala in srednja podjetja (MSP) ter strokovno in vodstveno osebje).

                  22.

                  V tem priporočilu se v celoti upoštevajo načela subsidiarnosti in sorazmernosti ter institucionalne avtonomije in akademske svobode, pa tudi načela, da so države članice same odgovorne za vsebino in organizacijo sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja v skladu z nacionalnimi okoliščinami in v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki.

                  23.

                  To priporočilo ne posega v Direktivo 2005/36/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij, in ureditev avtomatičnega priznavanja, določeno v njej –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO, ki naj se izvaja v skladu z zakonodajo in prednostnimi nalogami na regionalni in nacionalni ravni ter ravni Unije, v skladu z nacionalnimi okoliščinami in razpoložljivimi viri, vključno s socialno-ekonomskimi razmerami in značilnostmi nacionalnih sistemov izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja in zaposlovanja ter v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki:

         Cilji

                  1.

                  Državam članicam se priporoča, naj sprejmejo evropski pristop k mikrodokazilom z naslednjimi cilji:

                              a)

                              omogočiti posameznikom, da pridobijo, posodobijo in izboljšajo znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo za uspeh na spreminjajočem se trgu dela in v spreminjajoči se družbi, da bodo lahko v celoti izkoristili socialno pravično okrevanje ter pravični prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo ter bili bolj usposobljeni za obvladovanje obstoječih in prihodnjih izzivov;

                              b)

                              podpreti pripravljenost ponudnikov mikrodokazil za krepitev kakovosti, preglednosti, dostopnosti in prožnosti ponudbe učnih možnosti za opolnomočenje posameznikov, da bodo oblikovali prilagojene učne in karierne poti;

                              c)

                              spodbujati vključevanje, dostopnost in enake možnosti ter prispevati k doseganju odpornosti, socialne pravičnosti in blaginje za vse v kontekstu demografskih in družbenih sprememb ter v vseh fazah gospodarskih ciklov.

                  2.

                  Državam članicam se priporoča, naj mikrodokazila po potrebi uporabljajo kot sredstvo za krepitev in dopolnjevanje obstoječih priložnosti za učenje, povečanje udeležbe v vseživljenjskem učenju in spodbujanje izpolnjevanja cilja, v skladu s katerim naj bi bilo vsako leto v usposabljanje vključenih najmanj 60 % odraslih, ki je določen v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic in ki so ga pozdravili in odobrili voditelji EU v Resoluciji Sveta o novem evropskem programu za učenje odraslih 2021–2030 (20).

         Področje uporabe

                  3.

                  To priporočilo zajema mikrodokazila ter politike, ki lahko podprejo njihovo učinkovito oblikovanje, izdajanje in uporabo.

                  4.

                  Mikrodokazila lahko dopolnjujejo in krepijo ekosisteme izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja in zaposljivosti. Namen ukrepov, predstavljenih v tem priporočilu, je povečati priložnosti za učenje in zaposljivost brez poseganja v sisteme začetnega, visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter brez spodkopavanja in nadomeščanja obstoječih kvalifikacij in diplom. Z ukrepi se priporoča oblikovanje skupnega evropskega pristopa k sedanjemu in prihodnjemu zagotavljanju mikrodokazil v Evropski uniji ter določajo opredelitve in smernice za oblikovanje, izdajanje in opis mikrodokazil, da bi se povečala njihova kakovost, preglednost in uporaba.

         Opredelitve pojmov

                  5.

                  V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                              a)

                              „mikrodokazilo“ pomeni zapis učnih izidov, ki jih je učeči se pridobil na podlagi majhnega obsega učenja. Ti učni izidi bodo ocenjeni na podlagi preglednih in jasno opredeljenih meril. Učne izkušnje, na podlagi katerih se pridobijo mikrodokazila, so namenjene temu, da učeči se pridobi posebna znanja, spretnosti in kompetence, ki ustrezajo družbenim, osebnim, kulturnim potrebam ali potrebam trga dela. Mikrodokazila so last učečega se, so prenosljiva in jih je mogoče izmenjati. Lahko so samostojna ali združena v obsežnejša dokazila. Temeljijo na zagotavljanju kakovosti v skladu z dogovorjenimi standardi v ustreznem sektorju ali na ustreznem področju dejavnosti;

                              b)

                              „ponudniki mikrodokazil“ pomeni ustanove in organizacije za izobraževanje in usposabljanje, socialne partnerje (tj. organizacije, ki zastopajo delavce in delodajalce), delodajalce in industrijo, organizacije civilne družbe, javne zavode za zaposlovanje ter regionalne in nacionalne organe, pa tudi druge vrste akterjev, ki oblikujejo, izvajajo in izdajajo mikrodokazila za formalno, neformalno in priložnostno učenje. To ne posega v regionalno in nacionalno zakonodajo in okoliščine.

                              c)

                              „učno okolje“ pomeni raznolike, fizične, spletne, kombinirane (21), virtualne in digitalne lokacije, kontekste in kulture, v katerih se ljudje učijo, in zajema vsa okolja, v katerih lahko poteka formalno, neformalno in priložnostno učenje;

                              d)

                              „formalno učenje“ pomeni učenje, ki se izvaja v organiziranem in strukturiranem okolju, posebej namenjenem učenju, in praviloma pripelje do dodelitve kvalifikacije, običajno v obliki spričevala ali diplome; vključuje sisteme splošnega izobraževanja, začetno, nadaljnje in terciarno poklicno in strokovno izobraževanje in usposabljanje ter visokošolsko izobraževanje (22);

                              e)

                              „neformalno učenje“ pomeni učenje, ki se izvaja zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja prek načrtovanih aktivnosti v smislu učnih ciljev in časa učenja, pri katerem je zagotovljena določena oblika učne podpore (23);

                              f)

                              „priložnostno učenje“ pomeni učenje, ki je posledica vsakodnevnih aktivnosti in izkušenj ter ni organizirano ali strukturirano v smislu ciljev, časa ali podpore pri učenju; z vidika učečega se je to učenje lahko nenamerno (24). Ne pripelje samodejno do mikrodokazila, vendar se lahko upošteva v ureditvah vrednotenja, s katerimi se lahko opredelijo, dokumentirajo, ocenijo in/ali certificirajo učni izidi posameznika.

                              g)

                              „prenosljivost“ pomeni, da lahko imetnik dokazila shrani svoja mikrodokazila v sistemu po lastni izbiri, da ga lahko izmenja s stranko po lastni izbiri (bodisi nacionalno bodisi transnacionalno) in da lahko vse stranke v izmenjavi razumejo vsebino dokazil ter preverijo njihovo pristnost. S tem se omogoči prenosljivost med sektorji izobraževanja in usposabljanja ter znotraj njih, na trgu dela in med državami,

                              h)

                              „združljivost“ pomeni možnost – kadar je ustrezno – kombiniranja različnih mikrodokazil in njihove logične nadgradnje. Odločitve o „združevanju“ ali kombiniranju dokazil so prepuščene organizacijam gostiteljicam (npr. ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, delodajalcem) v skladu z njihovimi praksami, obenem pa bi morale podpreti cilje in potrebe učečega se. Združevanje ne ustvarja samodejne pravice do kvalifikacije ali diplome. Take odločitve sprejemajo regionalni in nacionalni organi ali institucije v skladu s svojimi postopki podelitve.

                              i)

                              „ocena“ pomeni postopek ali metodo za ocenjevanje, merjenje in končni opis učnih izidov, ki jih posameznik pridobi v formalnih, neformalnih ali priložnostnih okoljih. Za ocenjevanje je pristojen ponudnik ali drugi priznani ocenjevalci.

         Opredelitev in evropski standardni elementi za opis mikrodokazil

                  6.

                  Državam članicam se priporoča, naj sprejmejo in spodbujajo uporabo:

                              a)

                              opredelitve mikrodokazil, kot je določena v odstavku 5, točka (a);

                              b)

                              evropskih standardnih elementov za opis mikrodokazil (kot so opisani v Prilogi I), vključno z naslednjimi obveznimi elementi:

                                          i)

                                          identifikacija učečega se;

                                          ii)

                                          naziv mikrodokazila;

                                          iii)

                                          država(-e)/regija(-e) izdajatelja;

                                          iv)

                                          organ(-i), pristojen(-ni) za podelitev;

                                          v)

                                          datum izdaje;

                                          vi)

                                          učni izidi;

                                          vii)

                                          nominalna obremenitev, potrebna za dosego učnih izidov (v evropskem sistemu prenašanja in zbiranja kreditnih točk – ECTS, kadar je to mogoče);

                                          viii)

                                          raven (in stopnja, če je to ustrezno) učne izkušnje, s katero se pridobi mikrodokazilo (evropsko ogrodje kvalifikacij, ogrodja kvalifikacij za evropski visokošolski prostor), če je ustrezno;

                                          ix)

                                          vrsta ocenjevanja;

                                          x)

                                          oblika sodelovanja v učni dejavnosti;

                                          xi)

                                          vrsta zagotavljanja kakovosti, na katerem temelji mikrodokazilo;

                              c)

                              evropska načela za oblikovanje in izdajanje mikrodokazil (kot so opisana v Prilogi II).

         Razvoj ekosistema za mikrodokazila

                  7.

                  Državam članicam se priporoča, da po potrebi olajšajo sedanji in prihodnji razvoj mikrodokazil v okviru formalnih učnih okolij, med drugim:

                              a)

                              s podporo preučevanju vloge mikrodokazil s strani visokošolskih ustanov pri zagotavljanju učnih priložnosti različnim učečim se, zlasti z razširjanjem privlačne, dostopne, vključujoče, na učečega se osredotočene ponudbe vseživljenjskih učnih dejavnosti, tudi v okviru dejavnosti zavezništev „evropskih univerz“ (25), kadar je to ustrezno;

                              b)

                              s podporo preučevanju vloge mikrodokazil s strani ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter drugih ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri nadaljnjem poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da se podpreta izpopolnjevanje in preusposabljanje odraslih, tudi v okviru dejavnosti centrov poklicne odličnosti za poklicno izobraževanje in usposabljanje, kadar je to ustrezno;

                              c)

                              z razmislekom o zagotavljanju javnega financiranja, v skladu z nacionalnimi okoliščinami, za razvoj in zagotavljanje manjših dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, ki vodijo do mikrodokazil, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, ob upoštevanju institucionalne avtonomije, da se omogočita raznolikost in ustvarjalnost.

                  8.

                  Državam članicam se priporoča, naj po potrebi podprejo sedanji in prihodnji razvoj mikrodokazil v okviru neformalnih in priložnostnih učnih okolij, med drugim:

                              a)

                              s podporo pri oblikovanju in izdaji mikrodokazil s strani ponudnikov, ki niso navedeni v odstavku 7 (med njimi so lahko: podjetja, socialni partnerji, organizacije civilne družbe, lokalni organi, centri lokalnih skupnosti, strokovna združenja, raziskovalne in inovacijske organizacije ter zasebni ponudniki), vključno s spodbujanjem raznolikosti virov financiranja;

                              b)

                              s spodbujanjem razvoja mikrodokazil, ki jih oblikujejo in odobrijo predstavniki delodajalcev in delavcev v okviru socialnega dialoga, kadar je to potrebno;

                              c)

                              z razmislekom o prilagoditvi postopkov priznavanja predhodnega učenja in vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja, da se omogoči podeljevanje mikrodokazil.

                  9.

                  Države članice naj po potrebi podpirajo kakovost in preglednost mikrodokazil, med drugim:

                              a)

                              z uporabo, prilagajanjem in razvijanjem mehanizmov za zagotavljanje kakovosti mikrodokazil, ki jih izdajajo različne vrste ponudnikov, pri čemer naj uporabljajo obstoječe mehanizme, kadar je to mogoče (glej Prilogo 2);

                              b)

                              s podpiranjem uporabe sistemov „zbiranja podatkov o spretnostih“ za analize potreb trga dela in demografskih sprememb, da bodo lahko ugotovile morebitno potrebo po razvoju ali posodobitvi mikrodokazil;

                              c)

                              s spodbujanjem ponudnikov, da objavljajo kataloge mikrodokazil, ki jih ponujajo, po potrebi vključno s politiko priznavanja mikrodokazil, ki jih izdajo drugi ponudniki;

                              d)

                              z vključevanjem mikrodokazil v nacionalna ogrodja in sisteme kvalifikacij. Odločitve o vključevanju mikrodokazil v regionalne in nacionalne okvire ali sisteme sprejemajo nacionalni organi ali institucije v skladu z nacionalnimi okoliščinami.

                  10.

                  Države članice naj po potrebi spodbujajo in podpirajo učinkovito preskušanje, sodelovanje, upravljanje in partnerstva med:

                              i)

                              ustanovami za izobraževanje in usposabljanje;

                              ii)

                              socialnimi partnerji;

                              iii)

                              delodajalci in industrijo;

                              iv)

                              raziskovalnimi in inovacijskimi organizacijami;

                              v)

                              organizacijami civilne družbe;

                              vi)

                              službami za zaposlovanje in socialno vključevanje ter

                              vii)

                              lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi.

                        To preskušanje, sodelovanje, upravljanje in partnerstvo so pomembni za opredelitev potreb po mikrodokazilih, njihov skupni razvoj in njihovo posodabljanje ter za oceno učinka na izpopolnjevanje in preusposabljanje, vseživljenjsko učenje in poklicni razvoj.

         Izkoriščanje potenciala mikrodokazil

                  11.

                  Države članice naj po potrebi vključijo mikrodokazila tako v sisteme izobraževanja in usposabljanja kot v politike spretnosti, med drugim:

                              a)

                              s spodbujanjem vključevanja ponudb izobraževanja in usposabljanja, ki vodijo k mikrodokazilom, v kataloge možnosti izobraževanja in usposabljanja, ki so na voljo;

                              b)

                              z uporabo mikrodokazil za izboljšanje dostopa do izobraževanja in usposabljanja za vse učeče se, tudi prikrajšane in ranljive skupine (kot so invalidi, starejši, nizkokvalificirane/nizkousposobljene osebe, manjšine, osebe z migrantskim ozadjem, begunci in osebe, ki imajo manj priložnosti zaradi svoje geografske lokacije in/ali slabšega socialno-ekonomskega položaja), kadar je to potrebno;

                              c)

                              z uporabo mikrodokazil za podporo prožnih učnih poti in prehoda z višjega sekundarnega izobraževanja ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja na terciarno izobraževanje in izobraževanje odraslih, kadar je to ustrezno;

                              d)

                              z uporabo mikrodokazil, ki jih je mogoče vključiti v študijske programe ali jih dopolniti, kadar je to ustrezno;

                              e)

                              z uporabo mikrodokazil kot dodatnega sredstva za izboljšanje osnovnih in naprednih digitalnih spretnosti in kompetenc širšega kroga učečih se v skladu z akcijskih načrtom za digitalno izobraževanje in akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic;

                              f)

                              z uporabo mikrodokazil za podporo razvoja učenja za zeleni prehod in okoljsko trajnostnost kot del nacionalnega izvajanja Priporočila Sveta o učenju za zeleni prehod in okoljsko trajnostnost;

                              g)

                              s spodbujanjem uporabe mikrodokazil s strani ustanov za izobraževanje in usposabljanje ter drugih ponudnikov – v sodelovanju z njihovim ekosistemom znanja in inovacij – za povečanje ustreznosti in potencialnega pozitivnega učinka mikrodokazil na ekonomijo na lokalni in regionalni ravni;

                              h)

                              s spodbujanjem razumevanja in uporabe mikrodokazil s stalnim strokovnim razvojem učiteljev in mentorjev, svetovalcev (npr. v okviru učiteljskih akademij Erasmus+) ter akademikov, raziskovalcev in drugega ustreznega osebja;

                              i)

                              s spodbujanjem uporabe mikrodokazil za hiter prenos najnovejših rezultatov raziskav v učne priložnosti ter s krepitvijo sinergij med evropskim izobraževalnim prostorom in evropskim raziskovalnim prostorom;

                              j)

                              s preučitvijo uporabe mikrodokazil v evropskem izobraževalnem prostoru za odpravo spolnih in drugih diskriminatornih stereotipov v zvezi z izbiro študija ter v izobraževalnih praksah in gradivih.

                  12.

                  Državam članicam se priporoča, naj po potrebi vključijo mikrodokazila v svoje politike zaposlovanja in aktivne politike zaposlovanja (tj. službe za zaposlovanje, podpora za usposabljanje in spodbude za zaposlovanje), tudi na naslednje načine:

                              a)

                              z uporabo mikrodokazil za:

                                          i)

                                          obravnavo neskladij med ponudbo spretnosti ter povpraševanjem po njih in ozkih grl v določenih gospodarskih sektorjih in regijah ter

                                          ii)

                                          izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev za spretnosti in delovna mesta, po katerih je povpraševanje na trgu dela, zlasti v okviru digitalnega in zelenega prehoda;

                              b)

                              z vključevanjem usposabljanja, ki vodi do mikrodokazil, v priznane priložnosti za usposabljanje, ki bi lahko bile povezane z individualnimi učnimi računi, če ti obstajajo, in drugimi sistemi za podporo usposabljanju;

                              c)

                              s spodbujanjem uporabe mikrodokazil kot sredstva za posodobitev in nadgradnjo spretnosti samozaposlenih in nestandardnih delavcev, tudi oseb, ki delajo prek platform in MSP;

                              d)

                              s preučitvijo uporabe mikrodokazil v ciljnih pobudah za podporo in motiviranje prikrajšanih in ranljivih skupin (kot so prejemniki minimalnih dohodkov, invalidi, dolgotrajno brezposelne in nizkokvalificirane osebe) pri ponovnem vstopu na trg dela ali nadaljnji zaposlitvi;

                              e)

                              s preučitvijo vloge mikrodokazil v sistemih za izvajanje okrepljenega jamstva za mlade za podporo mladim, tudi v pripravljalnem usposabljanju in kakovostnih ponudbah nadaljnjega izobraževanja ali usposabljanja;

                              f)

                              s preučitvijo vloge mikrodokazil v okviru nacionalnega izvajanja priporočila o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju po krizi zaradi COVID-19 (EASE);

                              g)

                              s preučitvijo uporabe mikrodokazil za podporo strokovnega razvoja delavcev in izpolnitev obveznih zahtev za izpopolnjevanje in preusposabljanje na nekaterih delovnih mestih in pri nekaterih vrstah dela (npr. za licence, obvezno usposabljanje in dovoljenja).

                  13.

                  Državam članicam se priporoča, naj po potrebi spodbujajo in podpirajo Evropsko mrežo nacionalnih informacijskih centrov in nacionalne informacijske centre za priznavanje visokošolskih diplom (mreži ENIC-NARIC) ali ustrezna telesa, da po potrebi razvijejo pregledne postopke priznavanja mikrodokazil, ki jih izdajo različne vrste ponudnikov. To bi bilo treba storiti v sodelovanju z ustreznimi deležniki iz odstavka 10, vključno s preučitvijo morebitne izvedljivosti avtomatičnega priznavanja mikrodokazil (26).

                  14.

                  Državam članicam se priporoča, naj, kadar je to ustrezno, zagotovijo, da so informacije in nasveti o opredelitvi in izbiri mikrodokazil vključene v storitve svetovalnega dela v zvezi z vseživljenjskim učenjem. To vključuje storitve svetovalnega dela v kariernih centrih visokošolskih ustanov, javnih in zasebnih službah za zaposlovanje, socialnih službah in drugih svetovalnih službah (zaposlovanje, karierni razvoj, izobraževanje in usposabljanje, coaching). Vključevanje svetovanja o mikrodokazilih v te storitve bi moralo izpolnjevati potrebe vseh učečih se, tudi prikrajšanih in ranljivih.

                  15.

                  Državam članicam se priporoča, da po potrebi:

                              a)

                              določijo ukrepe za izvajanje tega priporočila na podlagi ustreznih obstoječih nacionalnih ureditev in finančnih okvirov. To bi lahko vključevalo povezave z individualnimi učnimi računi, če ti obstajajo (z ustreznim upoštevanjem odgovornosti in avtonomije organizacij na področju izobraževanja, usposabljanja in trga dela v nacionalnem okviru);

                              b)

                              kar najbolje izkoristijo sredstva in instrumente Unije za podporo potrebnim reformam, od omogočitvenega okvira do razvoja in uporabe mikrodokazil.

         Podpora Komisije

      Svet pozdravlja namero Komisije, da ob ustreznem upoštevanju subsidiarnosti in nacionalnih okoliščin ter v tesnem sodelovanju z državami članicami:

                  16.

                  razvije in prilagodi, kadar je to ustrezno, obstoječa orodja in storitve Unije za podporo razvoju mikrodokazil s strani vseh vrst ponudnikov, med drugim na naslednje načine:

                              a)

                              s podporo razvoju smernic o spodbujanju preglednosti ter uporabi trenutnih instrumentov EU in bolonjskih instrumentov na področju visokošolskega izobraževanja za notranje in zunanje zagotavljanje kakovosti mikrodokazil;

                              b)

                              s preučitvijo, kako prilagoditi priročnik evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk na področju visokošolskega izobraževanja, da bi se vanj vključila mikrodokazila;

                              c)

                              s preučitvijo, kako prilagoditi in razviti orodja EU za spretnosti in kvalifikacije, da bi se mikrodokazila vključila v sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

                              d)

                              s spodbujanjem vloge mrež ENIC-NARIC in drugih ustreznih teles pri priznavanju mikrodokazil za namene nadaljnjega študija in/ali zaposlovanja, med drugim z razvojem smernic in usposabljanja;

                              e)

                              s podpiranjem strukturirane razprave o možnosti vključevanja mikrodokazil v nacionalna ogrodja kvalifikacij;

                              f)

                              s preučitvijo razvoja pobude za evropsko študentsko izkaznico, ki bo študentom omogočila varno izmenjavo izidov mikrodokazil, pridobljenih med njihovim študijem v tujini, z drugimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje;

                  17.

                  podpre sodelovanje med državami članicami in deležniki, med drugim:

                              a)

                              s podpiranjem izmenjave informacij med regionalnimi in nacionalnimi organi o ustreznih regionalnih in nacionalnih pobudah politike ter dokazov o njihovem učinku, pri čemer je treba čim bolje izkoristiti strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše;

                              b)

                              s spodbujanjem evropskega sodelovanja pri zagotavljanju kakovosti mikrodokazil, s čimer se krepi medsebojno zaupanje;

                              c)

                              s spodbujanjem preskušanja mikrodokazil in njihove uporabe s strani visokošolskih ustanov ter ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključno s koalicijami „evropskih univerz“ in centrov odličnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da se spodbudi uporaba mikrodokazil v širši skupnosti za izobraževanje in usposabljanje;

                              d)

                              s spodbujanjem sodelovanja v zvezi z mikrodokazili v učiteljskih akademijah Erasmus+ in pri drugih ponudnikih izobraževanja in usposabljanja učiteljev za obravnavanje potreb učiteljev po stalnem strokovnem razvoju, kadar je to ustrezno;

                              e)

                              s preučitvijo sodelovanja v zvezi z mikrodokazili s strani socialnih partnerjev, delodajalcev in industrije, tudi v okviru pakta za znanja in spretnosti ter povezanih pobud za sodelovanje, vključno z načrtom za sektorsko sodelovanje na področju spretnosti, okrepljeno evropsko koalicijo za vajeništva ter koalicijo za digitalna znanja in spretnosti ter delovna mesta;

                              f)

                              s podporo sodelovanju in izmenjavi dobrih praks med javnimi službami za zaposlovanje in delodajalci v zvezi z načini uporabe mikrodokazil za podporo zaposljivosti v okviru mreže javnih služb za zaposlovanje;

                              g)

                              s pospeševanjem projektov sodelovanja med socialnimi partnerji in ustanovami za izobraževanje in usposabljanje o načinih uporabe in izvajanja mikrodokazil za izpolnjevanje potreb po spretnostih na evropski, nacionalni, lokalni in regionalni ravni ter v različnih sektorjih;

                  18.

                  podpre tehnično izvajanje tega priporočila s preučitvijo nadaljnjega razvoja v okviru platforme Europass za zagotovitev, kadar je to ustrezno:

                              a)

                              informacij o učnih priložnostih, ki vodijo do mikrodokazil, ter ponudnikih, ki uporabljajo evropski pristop k mikrodokazilom;

                              b)

                              podpore avtentikaciji mikrodokazil z evropskimi digitalnimi potrdili za učenje;

                              c)

                              podpore prenosljivosti, združljivosti, interoperabilnosti, izmenjavi in skupni uporabi informacij o mikrodokazilih z evropskim odprtim standardom, ki določa skupno obliko mikrodokazil;

                  19.

                  podpre nadaljnje raziskave o:

                              i)

                              uporabi evropskega pristopa k mikrodokazilom, tudi glede njihove uporabe med ponudniki izobraževanja in usposabljanja, delodajalci in socialnimi partnerji;

                              ii)

                              specifičnih izidih in koristih za učeče se;

                              iii)

                              njihovi dodani vrednosti v primerjavi s polnimi diplomami ali kvalifikacijami in kot njihova dopolnitev, ter

                              iv)

                              dodatnih dokazih o dejavnikih, ki vplivajo na spodbude in motivacijo ljudi za usposabljanje.

                  20.

                  Države članice in Komisija bi si morale skupaj prizadevati za povečanje obsega in ustreznosti trenutnega zbiranja podatkov o mikrodokazilih na ravni Unije.

         Poročanje

                  21.

                  Državam članicam se priporoča, da začnejo to priporočilo izvajati čim prej. Komisijo naj do decembra 2023 obvestijo o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti na ustrezni ravni v podporo ciljem tega priporočila.

                  22.

                  Komisija naj v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki spremlja napredek pri izvajanju tega priporočila prek obstoječih ustreznih okvirov Unije za spremljanje in poročanje, ne da bi to dodatno obremenilo države članice, ter o tem poroča Svetu v petih letih od datuma sprejetja priporočila.

         V Luxembourgu, 16. junija 2022

               Za Svet

               predsednik

            O. DUSSOPT

         (1)  UL L 379, 26.10.2021, str. 1.

         (2)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

         (3)  „[...] Evropski svet pozdravlja krovne cilje EU iz akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic v skladu z Izjavo iz Porta“, Sklepi Evropskega sveta, 24. in 25. junij 2021, EUCO 7/21.

         (4)  C(2021) 1372 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 625 final.

         (7)  UL C 417, 2.12.2020, str. 1.

         (8)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

         (9)  UL C 221, 10.6.2021, str. 14.

         (10)  Ministrsko sporočilo iz Rima z dne 19. novembra 2020.

         (11)  UL C 221, 10.6.2021, str. 3.

         (12)  „[...] Pojem gospodarstva spletnih platform bi bilo treba razumeti, tako da zajema vso gospodarsko dejavnost, ki izhaja iz dejanskega ali nameravanega trgovinskega poslovanja na notranjem trgu ter jo neposredno ali posredno omogočajo spletne platforme, zlasti spletne posredniške storitve in spletni iskalniki“, Sklep Komisije z dne 26. aprila 2018 o vzpostavitvi opazovalnice gospodarstva spletnih platform, C(2018) 2393 final, 26. april 2018, str. 1.

         (13)  Evropski parlament je v resoluciji z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (2019/2186(INI)), pozval k obravnavi izobraževanja in usposabljanja platformnih delavcev v okviru pristopa EU k mikrodokazilom.

         (14)  COM(2020) 624 final.

         (15)  COM(2019) 640 final.

         (16)  UL C 189, 15.6.2017, str. 15.

         (17)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

         (18)  SWD (2020) 121 final.

         (19)  UL L 112, 2.5.2018, str. 42.

         (20)  UL C 504, 14.12.2021, str. 9.

         (21)  „Kombinirano učenje“ je v formalnem izobraževanju in usposabljanju izraz, ki opisuje prakso, ko šola, izobraževalec ali učeči se uporablja več kot en pristop k učnemu procesu.

         (22)  Opredelitev na podlagi Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

         (23)  Opredelitev iz Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013, UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

         (24)  Opredelitev iz Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013, UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

         (25)  UL C 221, 10.6.2021, str. 14.

         (26)  Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1).

         PRILOGA I
         Evropski standardni elementi za opis mikrodokazila
         Ta priloga vsebuje seznam skupnih evropskih standardnih elementov za opis mikrodokazil, ki jih je priporočljivo uporabiti kot vir v podporo izvajanju (1).

                     Obvezni elementi:

                     identifikacija učečega se

                     naziv mikrodokazila

                     država(-e)/regija(-e) izdajatelja

                     organ(-i), pristojen(-ni) za podelitev

                     datum izdaje

                     učni izidi

                     nominalna obremenitev, potrebna za dosego učnih izidov (v kreditnih točkah ECTS, kadar je to mogoče)

                     raven (in stopnja, če je ustrezno) učne izkušnje, s katero se pridobi mikrodokazilo (EOK, QF-EHEA), če je ustrezno

                     vrsta ocenjevanja

                     oblika sodelovanja v učni dejavnosti

                     vrsta zagotavljanja kakovosti, na kateri temelji mikrodokazilo

                     Neobvezni elementi, kadar je ustrezno (neizčrpen seznam):

                     osnovni pogoji za vpis v učno dejavnost

                     nadzor in preverjanje identitete med ocenjevanjem (brez nadzora in brez preverjanja identitete, z nadzorom, vendar brez preverjanja identitete, z nadzorom na spletu ali na kraju samem s preverjanjem identitete)

                     dosežena ocena

                     možnost kombiniranja/združevanja (samostojno, neodvisno mikrodokazilo/združeno, združljivo z drugim dokazilom)

                     dodatne informacije

               Ti standardni elementi bodo vključeni v evropski podatkovni model (2), ki določa skupno obliko za opis mikrodokazil. Podatkovni model bo na voljo kot odprti standard, ki ga bodo uporabljali ponudniki mikrodokazil, kadar je to ustrezno, ter bi lahko podprl interoperabilnost in lažjo izmenjavo podatkov o mikrodokazilih.
         Komisija bo podatkovni model razvila na podlagi zgoraj navedenih skupnih standardnih elementov. Ta podatkovni model bo razvila v skladu:

                     i)

                     z rezultatom posvetovanj z državami članicami in deležniki;

                     ii)

                     s potrebami uporabnikov in tehnološkim napredkom;

                     iii)

                     s spremembami na trgih dela ter

                     iv)

                     z obstoječimi pristopi k zagotavljanju izobraževanja in usposabljanja.

               Namen tega podatkovnega modela je podpirati doslednost informacij ter izkazovati jasno dodano vrednost. Podatkovni model za mikrodokazila bo urejen v skladu s sklepom o Europassu, zlasti s členom 6(1), točki (b) in (d), ter členom 6(2), točka (b), ki že vsebujejo poziv Komisiji, naj razvije, testira in posodobi odprte standarde.

            (1)  Uporaba evropskih standardnih elementov za opis mikrodokazil sama po sebi ne pomeni uradnega vrednotenja ali priznanja, temveč je ključni dejavnik, ki to omogoča.

            (2)  Podatkovni modeli so grafični in/ali leksikalni prikazi podatkov, ki določajo njihove lastnosti, strukturo ter medsebojne odnose. Uporabljajo se kot odprti standardi, se lahko prosto uporabljajo, so pregledni ter temeljijo na konsenzu.

         PRILOGA II
         Evropska načela za oblikovanje in izdajanje mikrodokazil
         Spodaj predstavljenih 10 načel določa naravo mikrodokazil in daje smernice državam članicam, javnim organom in ponudnikom glede oblikovanja in izdajanja mikrodokazil ter sistemov za mikrodokazila. Načela poudarjajo ključne značilnosti evropskega pristopa k mikrodokazilom, ki omogočajo zaupanje v mikrodokazila in njihovo kakovost. Načela so univerzalna in se lahko po potrebi uporabljajo na katerem koli področju ali v katerem koli sektorju.

                        1

                        Kakovost

                     Za mikrodokazila se izvaja notranje in zunanje zagotavljanje kakovosti v okviru sistema, ki jih ustvari (npr. v okviru izobraževanja ali usposabljanja ali trga dela, kjer se mikrodokazilo razvije in izvaja). Postopki zagotavljanja kakovosti morajo ustrezati svojemu namenu, biti jasno dokumentirani in dostopni ter izpolnjevati potrebe in pričakovanja učečih se in deležnikov.

                        Ponudniki: zunanje zagotavljanje kakovosti temelji predvsem na ocenjevanju ponudnikov (in ne na ocenjevanju posameznih tečajev) in učinkovitosti njihovih postopkov notranjega zagotavljanja kakovosti.
                     Ponudniki bi morali zagotoviti, da notranje zagotavljanje kakovosti zajema vse naslednje elemente:

                                 —

                                 splošna kakovost samega mikrodokazila, ki temelji na spodaj navedenih standardih;

                                 —

                                 kadar je ustrezno, kakovost tečaja, ki vodi do mikrodokazila;

                                 —

                                 povratne informacije učečih se o učni izkušnji, ki vodi do mikrodokazila, ter

                                 —

                                 kolegialne povratne informacije, vključno z drugimi ponudniki in deležniki, o učni izkušnji, ki vodi do mikrodokazila.

                        Standardi: zunanje zagotavljanje kakovosti se mora izvajati v skladu s:

                                 —

                                 Prilogo IV k priporočilu o evropskem ogrodju kvalifikacij, kadar je ustrezno;

                                 —

                                 standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru, kadar je ustrezno;

                                 —

                                 evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET), kadar je ustrezno;

                                 —

                                 drugimi instrumenti za zagotavljanje kakovosti, vključno z registri in oznakami, za krepitev zaupanja v mikrodokazila, kadar je ustrezno.

                        2

                        Preglednost

                     Mikrodokazila so merljiva, primerljiva in razumljiva ter vsebujejo jasne informacije o učnih izidih, delovni obremenitvi, vsebini, ravni in ponudbi učnih možnosti, kot je ustrezno.

                        Delovna obremenitev

                                 —

                                 Visokošolske ustanove bi morale uporabljati evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) ter spoštovati načela iz Priloge V k priporočilu o evropskem ogrodju kvalifikacij, kadar je to mogoče, da se dokaže nominalna obremenitev, potrebna za dosego učnih izidov mikrodokazila.

                                 —

                                 Ponudniki, ki ne uporabljajo sistema ECTS, lahko uporabljajo druge sisteme ali vrste informacij, s katerimi je mogoče učinkovito opisati učne izide in delovno obremenitev, v skladu z načeli iz Priloge V k priporočilu o evropskem ogrodju kvalifikacij.

                        Ogrodje/sistemi kvalifikacij

                                 —

                                 Mikrodokazila se lahko vključijo v nacionalna ogrodja/sisteme kvalifikacij, če je to ustrezno in skladno z nacionalnimi prednostnimi nalogami in odločitvami. Nacionalna ogrodja/sistemi kvalifikacij so umeščena(-i) v evropsko ogrodje kvalifikacij ter v primeru visokošolskih kvalifikacij samocertificirana(-i) glede na ogrodje kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora, ki lahko dodatno pripomore k preglednosti mikrodokazil in zaupanju vanje.

                        Informacije o ponudbi mikrodokazil

                     Sistemi za mikrodokazila bi morali zagotavljati pregledne in jasne informacije v podporo sistemom svetovanja za učeče se v skladu z nacionalnimi praksami in potrebami deležnikov:

                                 —

                                 Informacije o ponudnikih mikrodokazil se po možnosti objavijo v obstoječih ustreznih registrih. Ponudniki visokošolskega izobraževanja (in drugi ustrezni ponudniki) bi morali, kadar je to mogoče, biti vključeni v podatkovno zbirko rezultatov zunanjega zagotavljanja kakovosti (DEQAR) na podlagi zagotavljanja kakovosti v skladu s standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru;

                                 —

                                 informacije o učnih priložnostih, ki vodijo do mikrodokazil, bi morale biti dostopne in preprosto izmenljive prek ustreznih platform, tudi platforme Europass.

                        3

                        Ustreznost

                     Mikrodokazila bi morala biti oblikovana in izdana kot posebni, usmerjeni učni dosežki, učne priložnosti, ki vodijo do njih, pa bi bilo treba po potrebi posodabljati, da bi ustrezale ugotovljenim učnim potrebam.
                     Spodbuja se sodelovanje med organizacijami za izobraževanje in usposabljanje, delodajalci, socialnimi partnerji ter drugimi ponudniki in uporabniki mikrodokazil za povečanje ustreznosti mikrodokazil za trg dela.

                        4

                        Veljavna ocena

                     Učni izidi mikrodokazil se ocenjujejo na podlagi preglednih meril.

                        5

                        Učne poti

                     Mikrodokazila so oblikovana in izdana kot podpora prilagodljivim učnim potem, vključno z možnostjo vrednotenja, priznavanja in združevanja mikrodokazil iz različnih sistemov.

                        Združljivost

                     Mikrodokazila so oblikovana modularno, da se omogoči dodajanje drugih mikrodokazil za oblikovanje obsežnejših dokazil. Odločitve o združevanju ali kombiniranju dokazil so prepuščene organizacijam gostiteljicam (npr. ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, delodajalcem) v skladu z njihovimi praksami, obenem pa bi morale podpreti cilje in potrebe učečega se. Združevanje ne ustvarja samodejne pravice do kvalifikacije ali diplome. Take odločitve sprejemajo regionalni in nacionalni organi ali institucije v skladu s svojimi postopki podelitve.

                        Vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja

                     Pridobitev mikrodokazil je možna po oceni učnih izidov, pridobljenih bodisi s posebnim tečajem, ki vodi do mikrodokazila, ali na podlagi ocene učnih izidov iz neformalnega in priložnostnega učenja.

                        6

                        Priznavanje

                     Mikrodokazila imajo jasno sporočilno vrednost glede učnih izidov za manjše učne module. Priznavanje odpira pot širši ponudbi takih učnih izkušenj na primerljiv način po vsej EU.
                     Kadar je to mogoče, pristojni organi mikrodokazila priznajo za akademske namene, namene usposabljanja ali zaposlitve na podlagi informacij, predloženih v skladu z evropskimi standardnimi elementi (Priloga I), ter načel za oblikovanje in izdajanje mikrodokazil (Priloga II).
                     Mikrodokazila, ki jih izdajo ponudniki formalnega izobraževanja, se po možnosti priznavajo na podlagi standardnih postopkov priznavanja, ki se uporabljajo za priznavanje tujih kvalifikacij in učnih obdobij v tujini.
                     To ne posega v pravico pristojnih organov, da opredelijo postopke priznavanja ali preverijo verodostojnost dokumentov.

                        7

                        Prenosljivost

                     Mikrodokazila so last imetnika dokazila (učečega se), ta pa jih lahko enostavno hrani in izmenja, tudi prek varnih digitalnih denarnic (npr. Europass), v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. Infrastruktura za shranjevanje podatkov temelji na odprtih standardih in podatkovnih modelih. S tem se zagotavljata interoperabilnost in nemotena izmenjava podatkov ter omogoča nemoteno preverjanje verodostojnosti podatkov.

                        8

                        Osredotočenost na učeče se

                     Mikrodokazila so oblikovana tako, da izpolnjujejo potrebe ciljne skupine učečih se. Učeči se so vključeni v postopke notranjega in zunanjega zagotavljanja kakovosti, njihove povratne informacije pa se upoštevajo v okviru stalnega izboljševanja mikrodokazil.

                        9

                        Verodostojnost

                     Mikrodokazila vsebujejo zadostne informacije za preverjanje identitete imetnika dokazil (učečega se), pravne identitete izdajatelja ter datuma in kraja izdaje mikrodokazila.

                        10

                        Informacije in svetovalno delo

                     Informacije in svetovanje o mikrodokazilih bi morali biti vključeni v storitve svetovalnega dela v zvezi z vseživljenjskim učenjem in bi morali vključujoče doseči kar najširše možne skupine učečih se ter podpirati odločitve o izobraževanju, usposabljanju in karieri.


title: Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2022 o individualnih učnih računih 2022/C 243/03

text:
               27.6.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 243/26

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 16. junija 2022
      o individualnih učnih računih
      (2022/C 243/03)
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 v povezavi s členom 149 Pogodbe,
      ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Usposobljena delovna sila je ključnega pomena za krepitev trajnostne konkurenčnosti Unije, podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 s številnimi novimi delovnimi mesti ter zagotavljanje socialno pravičnega digitalnega in zelenega prehoda. Ker se trgi dela razvijajo, morajo ljudje temu razvoju slediti z nadgrajevanjem svojih spretnosti. Nove in boljše spretnosti odpirajo več priložnosti ter omogočajo ljudem, da imajo v luči demografskih sprememb dejavno vlogo pri obvladovanju prehodov na trgu dela in da polno sodelujejo v družbi. Poleg tega sta izpopolnjevanje in preusposabljanje odraslih lahko izredno uspešni orodji za spodbujanje socialne pravičnosti in vključevanja za pravičen prehod.

                  (2)

                  Člen 14(1) Listine o temeljnih pravicah (1) določa, da ima vsakdo pravico do izobraževanja in dostopa do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja. Prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber), ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija (2), določa, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. Četrto načelo stebra se nanaša na aktivno podporo pri zaposlovanju, da se zagotovi pravica vsakogar do hitre in prilagojene pomoči za izboljšanje možnosti za zaposlitev ali samozaposlitev. Peto načelo stebra o varni in prilagodljivi zaposlitvi poudarja, da imajo delavci – ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja – pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi razmerami, dostopom do socialne zaščite in usposabljanjem.

                  (3)

                  Evropski svet je 25. junija 2021 v skladu z Izjavo iz Porta z dne 8. maja 2021 pozdravil krovne cilje Unije iz akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, s čimer je podprl ambicijo, da bi se do leta 2030 vsaj 60 % vseh odraslih vsako leto udeležilo usposabljanja. Vendar udeležba v učenju odraslih v Uniji v zadnjem desetletju stagnira in 21 držav članic ni doseglo cilja na ravni Unije za leto 2020. Ob upoštevanju navedenega je Svet sprejel Resolucijo o novem evropskem programu za učenje odraslih 2021–2030 (3), da bi podprl napredek pri doseganju krovnega cilja Unije na področju učenja odraslih. Številnim odraslim, kot so tisti v netipičnih oblikah dela, zaposleni v malih in srednjih podjetjih (MSP), brezposelni, neaktivni in nizkokvalificirani, so možnosti za razvoj spretnosti prepogosto nedosegljive.

                  (4)

                  V evropskem programu znanj in spretnosti, ki ga je Komisija sprejela dne 1. julija 2020, je pozvano h koreniti spremembi spretnosti, da bi se ekološki in digitalni prehod pretvorila v priložnosti za hitro in pravično okrevanje. Med drugim je v njem napovedano, da bo Komisija preučila individualne učne račune kot orodje za podporo izpopolnjevanju in preusposabljanju delovno sposobnih odraslih, kar bo dopolnjevalo druge ukrepe, namenjene delodajalcem ter ponudnikom izobraževanja in usposabljanja.

                  (5)

                  Spretnosti za zeleni prehod ter izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile bodo potrebni v okviru prehoda na sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru za podnebno nevtralnost do leta 2050. V sporočilu Komisije z dne 14. julija 2021„Pripravljeni na 55“ je priznano, da bo zeleni prehod uspešen le, če bo imela Unija usposobljeno delovno silo, ki jo potrebuje, da ostane konkurenčna, in opozorjeno na vodilne ukrepe evropskega programa znanj in spretnosti, s katerimi bodo ljudem zagotovljene spretnosti, ki so potrebne za zeleni in digitalni prehod.

                  (6)

                  Sporočilo Komisije z dne 9. marca 2021 o evropskem digitalnem desetletju priznava pomanjkanje osebja z ustreznimi digitalnimi spretnostmi ter neravnovesje med spoloma med strokovnjaki za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: IKT) in diplomanti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. V njem je ponovno poudarjen cilj zagotovitve, da bo imelo do leta 2030 vsaj 80 % prebivalcev EU vsaj osnovna digitalna znanja in spretnosti, ter predlagan cilj, da bo do leta 2030 zaposlenih| 20 milijonov strokovnjakov s področja IKT, pri čemer se bo razlika med deležem žensk in moških zmanjšala. V predlogu Komisije z dne 15. septembra 2021 o poti v digitalno desetletje je predlagana vzpostavitev okvira za uresničitev teh ciljev. V akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 z dne 30. septembra 2020 je poudarjeno, da bi bilo treba uporabiti tehnološka sredstva za lažjo dostopnost in večjo prožnost možnosti učenja, vključno z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem.

                  (7)

                  Komisija v sporočilu z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ poziva k odločnemu ukrepanju za uresničitev vseživljenjskega učenja in zagotovitev, da bosta izobraževanje in usposabljanje šla v korak z obema prehodoma in pomagala pri njuni uresničitvi.

                  (8)

                  Svet je v sklepih z dne 8. junija 2020 (4) države članice pozval, naj ob upoštevanju nacionalnih okoliščin ter vloge in avtonomije socialnih partnerjev „preučijo možne modele javnega in zasebnega financiranja vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti na individualni ravni, saj je trajnostno financiranje še posebno pomembno zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam in nizko usposobljenim delavcem“, Komisijo pa, naj v skladu s svojimi pristojnostmi države članice pri teh prizadevanjih podpre.

                  (9)

                  Nezadostna finančna podpora posameznikom je ena od glavnih ovir, ki vplivajo na udeležbo v učenju. Skupne javne in zasebne naložbe so nezadostne. Večino usposabljanj, povezanih z delovnim mestom, v Uniji financirajo delodajalci. Vendar številna podjetja, zlasti MSP, ne zagotavljajo ali ne financirajo usposabljanja za svoje zaposlene, posamezniki v netipičnih oblikah dela pa imajo manj dostopa do usposabljanja, ki ga financira delodajalec, ali pa ga sploh nimajo. Takšne neenakosti bi lahko ogrožale blaginjo in zdravje posameznikov, zmanjševale gospodarsko konkurenčnost, povzročale zamujene priložnosti in ovire za inovacije ter pomenile tveganje, da bodo ljudje pri prehodu na bolj trajnostne gospodarske dejavnosti zapostavljeni.

                  (10)

                  Časovne omejitve so poleg neposrednih stroškov pomemben dejavnik, ki odraslim preprečuje, da bi se odločili za usposabljanje. Čeprav v večini držav članic obstajajo ureditve plačanega študijskega dopusta (5), so delovno sposobni odrasli pogosto slabo ozaveščeni o takem dopustu in ga malo koristijo, pa tudi ureditve same pogosto bodisi ne zajemajo delavcev v netipičnih oblikah dela ali pa odraslim ne omogočajo izobraževanja in usposabljanja v obdobju brezposelnosti ali nizke gospodarske aktivnosti.

                  (11)

                  Številni odrasli, zlasti nizkokvalificirani in tisti, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, niso motivirani za vključitev v usposabljanje. Morda se ne zavedajo svojih potreb po spretnostih ter morda ne vedo, ali sta podpora in usposabljanje na voljo ter ali sta kakovostna in priznana na trgu dela. Poleg tega ljudje morda niso motivirani za usposabljanje, ki je bilo izbrano brez posvetovanja z njimi in ni prilagojeno njihovim potrebam.

                  (12)

                  V Uniji je potreben nov pristop k izpopolnjevanju in preusposabljanju. Dopolnjevati bi moral obstoječe instrumente in slediti političnim zavezam, tako da bi posameznike opolnomočil in jim zagotovil podporo in orodja, ki jih potrebujejo za izpopolnjevanje ali preusposabljanje na vseh ravneh.

                  (13)

                  Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje v svojem mnenju o pobudi Unije o individualnih učnih računih in krepitvi ponudbe usposabljanja v Evropi z dne 16. avgusta 2021 navaja, da bi morala takšna pobuda prispevati k večji vključenosti, motivaciji in udeležbi odraslih v izobraževanju in usposabljanju. Glavni izziv je izboljšati usklajenost spretnosti s potrebami delovnih mest ter zagotoviti dostop do raznolikih in kakovostnih možnosti usposabljanja z ustreznejšo in bolj ciljno usmerjeno ponudbo. Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje v svojem mnenju poudarja, da bi morala izbira mehanizmov financiranja in ciljnim skupinam prilagojenih spodbud na nacionalni ravni slediti nacionalnim potrebam in prednostnim nalogam.

                  (14)

                  Eden od možnih pristopov k reševanju zgoraj predstavljenih vprašanj je, da se ljudem zagotovi neposredna podpora v obliki pravic do usposabljanja na individualnih učnih računih. Ta pristop pomeni tudi vzpostavitev širokega omogočitvenega okvira, ki posameznikom daje dostop do priložnosti za usposabljanje, informacij, svetovalnega dela, plačanega študijskega dopusta in priznavanja izidov usposabljanja. Tak pristop lahko dopolnjuje obstoječe pobude na nacionalni ravni.

                  (15)

                  Priporoča se, da se individualna pravica do usposabljanja opredeli na nacionalni ravni v skladu s potrebami ljudi po usposabljanju (6) in ob upoštevanju drugih obstoječih instrumentov. S prilagajanjem financiranja glede na potrebe se lahko poveča učinkovitost pobude. Države članice lahko glede na nacionalne okoliščine in spreminjajoč se trga dela določijo dodatne pravice do usposabljanja za posameznike. Države članice bi lahko na primer zagotovile dodatne pravice na individualnih učnih računih v strateških sektorjih (7), da bi podprle zeleni in digitalni prehod. Ustreznost, koristnost in priznavanje usposabljanja so poleg finančnih pravic ključni dejavniki, ki vplivajo na udeležbo v izpopolnjevanju in preusposabljanju. Priporoča se tudi, da se o teh vprašanjih posvetuje s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki.

                  (16)

                  Individualni učni računi bi morali ljudem omogočiti zbiranje in uporabo pravic do usposabljanja v določenem obdobju, ki se določi na nacionalni ravni, tako da bi se lahko udeležili daljšega ali dražjega usposabljanja ali se usposabljali med upadom gospodarske rasti kot odziv na nove potrebe po spretnostih. Posameznikom bi moralo biti omogočeno, da ohranijo svoje individualne pravice do usposabljanja neodvisno od svojega statusa aktivnosti ali zaposlitvenega statusa in neodvisno od sprememb poklicne poti. Države članice so pozvane, naj določijo pravila za iztek pravic, ki bi učeče se spodbujala, da svoje pravice v celoti izkoristijo.

                  (17)

                  Spodbujati bi bilo treba možnost ohranitve individualnih pravic do usposabljanja v obdobjih, ko posameznik živi v drugi državi članici, ali uporabo individualnih pravic do usposabljanja za dostop do priznanega in preverjeno kakovostnega usposabljanja iz nacionalnega registra posameznikovega učnega računa iz tujine. Prenosljivost pravic med državami članicami je dolgoročno zaželen element, ki ga je treba nadalje preučiti, pri tem pa upoštevati možne vplive na nacionalne trge dela.

                  (18)

                  Da bi posameznikom pomagali najti ustrezno pot usposabljanja in s tem povečali njihovo motivacijo za učenje, bi moral biti na voljo dostop do kariernega svetovalnega dela in možnosti vrednotenja. Ravno tako so potrebni posodobljeni javni registri priznanega usposabljanja prek namenskih enotnih nacionalnih digitalnih portalov, dostopnih vsem, tudi invalidom, ki bi morali biti po možnosti povezani s platformo Europass.

                  (19)

                  Priporoča se, da bi se lahko individualni učni računi uporabljali za dostop do možnosti vrednotenja, vključno z možnostmi ocenjevanja spretnosti. Komisija je v nedavnem vrednotenju dela, opravljenega na podlagi Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (8), zaznala znaten napredek, a hkrati ugotovila še vedno prisotne izzive in predlagala rešitve. Zlasti je treba posameznikom zagotoviti prilagojeno podporo ter zagotoviti tesnejše usklajevanje s svetovalnimi službami in učinkovito prilagajanje pobud za vrednotenje za prikrajšane in ranljive skupine. Države članice so pozvane, naj na podlagi ugotovljenih potreb, v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. junija 2022 o mikrodokazilih za vseživljenjsko učenje in zaposljivost.] spodbujajo zagotavljanje mikrodokazil (9), kjer je to ustrezno.

                  (20)

                  To priporočilo podpira uvedbo plačanega študijskega dopusta. Ustrezno zagotavljanje plačanega študijskega dopusta bi delavcem omogočilo, da v času usposabljanja obdržijo svojo plačo ali nadomestni dohodek. Države članice so pozvane, naj začnejo dialog s socialnimi partnerji o ureditvah, ki bi zaposlenim omogočile, da se med delovnim časom udeležijo usposabljanja z uporabo svojih individualnih učnih računov, pri čemer naj upoštevajo nacionalne možnosti in sheme usposabljanja. V tem kontekstu bi bilo treba upoštevati položaj MSP in mikropodjetij.

                  (21)

                  Širše terensko delo ter dejavnosti in kampanje ozaveščanja so ključni za znatno povišanje stopenj udeležbe odraslih v učnih možnostih, zlasti med skupinami, ki so slabo ozaveščene o izpopolnjevanju in preusposabljanju, denimo tistimi, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Sodelovanje med javnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in drugimi deležniki, ki temelji na skupnem razumevanju, da sta izpopolnjevanje in preusposabljanje vrsta naložbe, lahko poveča učinkovitost dejavnosti terenskega dela in ozaveščanja. Z namenjanjem pozornosti dostopnosti bi se lahko olajšala udeležba odraslih invalidov.

                  (22)

                  Ključnega pomena za podporo izvajanju tega priporočila sta spremljanje na nacionalni ravni ter stalno izboljševanje individualnih učnih računov in omogočitvenega okvira. Nadaljnje prilagoditve bi se lahko nanašale na obseg individualnih pravic do usposabljanja, prednostne skupine ali uporabniku prijazno vključevanje različnih elementov omogočitvenega okvira.

                  (23)

                  Ustrezno financiranje je ključna značilnost uspešnih shem za individualne učne račune. Nacionalna shema individualnih učnih računov bi lahko olajšala delitev stroškov med različnimi viri financiranja, kot so javni organi, delodajalci in skladi, ki jih upravljajo socialni partnerji, saj bi omogočila, da za individualne učne račune prispevajo različni viri financiranja. Kombinacija javnih in zasebnih virov financiranja bi morala zagotoviti vzdržnost pobude v državah članicah, kar je bistvenega pomena za njen uspeh. Tako združevanje virov financiranja omogoča, da delodajalci prostovoljno ali na podlagi kolektivnih pogodb prilagajajo podporo in dodatke za svoje zaposlene.

                  (24)

                  Skladi Unije, ki podpirajo sheme učenja odraslih, kot so Evropski socialni sklad plus (10), Evropski sklad za regionalni razvoj (11), in Sklad za pravični prehod (12) kot tudi, kjer je ustrezno, mehanizem za okrevanje in odpornost (13) v okviru instrumenta Next Generation EU, ter prilagojeno strokovno znanje v okviru Instrumenta za tehnično podporo (14) lahko podprejo vzpostavitev individualnih učnih računov in njihovega omogočitvenega okvira. Vzajemno učenje, ki ga omogoča Komisija, lahko prav tako podpre proces.

                  (25)

                  To priporočilo ne posega v izključno pristojnost držav članic in razdelitev pristojnosti znotraj posamezne države članice na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v zvezi s financiranjem ter organizacijo in vsebino njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja odraslih. Državam članicam tudi ne preprečuje, da ohranijo ali oblikujejo druge ali naprednejše določbe o izobraževanju in usposabljanju odraslih od tukaj v tem priporočilu priporočenih.

                  (26)

                  Države članice bi morale v zasnovo reform vključiti socialne partnerje in vse ustrezne deležnike, vključno z organizacijami civilne družbe. To priporočilo v celoti upošteva avtonomijo socialnih partnerjev, tudi v primerih, kadar so odgovorni za vzpostavitev in upravljanje programov usposabljanja.

                  (27)

                  Ukrepi, opisani v tem priporočilu, ne nadomeščajo usposabljanja, ki ga zagotavljajo delodajalci, javne in zasebne službe za zaposlovanje ali drugi ponudniki izobraževanja ali usposabljanja, in ni njihov namen, da bi posegali vanj, niti ne bi smeli nadomestiti javne podpore institucijam za izobraževanje in usposabljanje ali drugih vrst podpore. Dodatno upravno breme bi bilo treba čim bolj zmanjšati –

            PRIPOROČA:

         Cilji

                  1.

                  Namen tega priporočila je podpreti pobude držav članic, s katerimi bi več delovno sposobnim odraslim omogočili udeležbo v usposabljanju, da bi se zvišale stopnje udeležbe ter zmanjšale vrzeli v spretnostih. Priporočilo s tem prispeva k cilju Unije spodbujanja visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva, usmerjenega v polno zaposlenost in socialni napredek. Natančnejši namen priporočila je:

                              (a)

                              podpirati vse delovno sposobne odrasle pri dostopu do usposabljanja, tudi za spremembo kariere in ne glede na njihov status aktivnosti ali zaposlitveni status;

                              (b)

                              povečati spodbude in motivacijo posameznikov za usposabljanje.

                  2.

                  Za doseganje ciljev iz odstavka 1 se državam članicam priporoča, naj razmislijo o vzpostavitvi individualnih učnih računov kot možnih sredstvih, ki bi posameznikom lahko omogočali udeležbo v usposabljanju, ustreznem za trg dela. V kolikor se države članice odločijo vzpostaviti individualne učne račune, se jim priporoča, naj vzpostavijo omogočitveni okvir, vključno z možnostmi svetovalnega dela in vrednotenja, za spodbujanje dejanske vključitve v to usposabljanje, kot je navedeno v tem priporočilu.

         Področje uporabe

                  3.

                  To priporočilo zajema delovno sposobne odrasle, ki zakonito prebivajo v državi članici, ne glede na njihovo raven izobrazbe in trenutni status aktivnosti ali zaposlitveni status. Državam članicam se priporoča, naj v skladu s svojimi nacionalnimi potrebami in okoliščinami vzpostavijo individualne učne račune za vsakega posameznika v tej skupini.
                  Priporoča se, da bi bili obmejni delavci in samozaposlene osebe, ki delajo v državi članici, ki ni država članica, v kateri zakonito prebivajo, zajeti v državi članici, v kateri delajo.

         Opredelitve pojmov

                  4.

                  V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                              (a)

                              „individualna pravica do usposabljanja“ pomeni pravico do dostopa do osebnega proračuna, ki je posamezniku na voljo za kritje neposrednih stroškov usposabljanja, ustreznega za trg dela, svetovalnega dela in svetovanja, ocenjevanja ali vrednotenja spretnosti, ki so upravičeni do financiranja;

                              (b)

                              „individualni učni račun“ je način zagotavljanja za individualne pravice do usposabljanja. Gre za osebni račun, ki posameznikom omogoča, da v določenem časovnem obdobju zberejo in ohranijo svoje pravice za katero koli upravičeno možnost usposabljanja, svetovalnega dela ali vrednotenja, ki se jim zdi najbolj koristna, in kadar koli želijo, v skladu z nacionalnimi pravili. Posamezniku zagotavlja popolno lastništvo nad pravicami, ne glede na vir financiranja;

                              (c)

                              „prenosljivost“ individualnih pravic do usposabljanja pomeni, da takšne pravice po podelitvi ostanejo v lasti zadevnega posameznika, tudi med prehodi, na primer med delovnimi mesti, z dela na učenje, iz zaposlitve na brezposelnost ter med aktivnostjo in neaktivnostjo;

                              (d)

                              „omogočitveni okvir“ vključuje podporo, ki spodbuja dejansko uporabo individualnih pravic do usposabljanja. To vključuje možnosti kariernega svetovalnega dela in vrednotenja, nacionalni register možnosti, ki so upravičene do financiranja iz individualnih pravic do usposabljanja, enotni nacionalni digitalni portal za dostop do individualnega učnega računa in nacionalnega registra ter plačani študijski dopust.

         Individualni učni račun

      Priporoča se, naj države članice v skladu z nacionalnimi praksami in potrebami:

                  5.

                  po posvetovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki za vsakega posameznika, zajetega s področjem uporabe tega priporočila, vzpostavijo individualni učni račun, ki bi lahko dopolnjeval druge že obstoječe ukrepe;

                  6.

                  za vsak individualni učni račun zagotovijo ustrezna letna sredstva, ki se lahko zbirajo in uporabijo v določenem časovnem obdobju, da se omogoči obsežnejše usposabljanje;

                  7.

                  na podlagi nacionalnih ali sektorskih potreb, statusa aktivnosti ali pogodbenega statusa ali ravni kvalifikacij posameznika in katerih koli drugih ustreznih okoliščin ter v skladu z jasnimi in preglednimi merili ter po posvetovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki zagotovijo dodatne individualne pravice do usposabljanja za račune posameznikov, ki najbolj potrebujejo izpopolnjevanje in preusposabljanje;

                  8.

                  pozovejo delodajalce, naj zagotovijo dodatne individualne pravice do usposabljanja za individualne učne račune svojih delavcev in drugih oseb, ki delajo v njihovi vrednostni verigi, zlasti tistih, ki delajo v MSP, ne da bi posegale v usposabljanje v podjetjih;

                  9.

                  javne in zasebne službe za zaposlovanje pozovejo, naj zagotovijo dodatne individualne pravice do usposabljanja za individualne učne račune posameznikov, ki najbolj potrebujejo izpopolnjevanje in preusposabljanje;

                  10.

                  določijo pogoje, pod katerimi se lahko individualne pravice do usposabljanja zbirajo in shranjujejo, da se doseže ravnovesje med tem, da se posameznikom omogoči zbiranje pravic za financiranje daljšega usposabljanja in da se jih spodbuja k redni uporabi pravic v njihovem celotnem poklicnem življenju. Države članice bi lahko na primer določile rok in najvišji znesek, ki se lahko zbere in shrani;

                  11.

                  spodbujajo možnost, da se individualne pravice do usposabljanja na računu v državi članici lahko uporabijo za upravičene možnosti usposabljanja, kariernega svetovalnega dela in vrednotenja v navedeni državi članici, tudi v obdobjih, ko posameznik zakonito prebiva v drugi državi članici.

         Omogočitveni okvir

      Državam članicam, ki uvajajo individualne učne račune, se priporoča, naj jih vključijo v omogočitveni okvir, ki zajema:

                  —

                  Karierno svetovalno delo in vrednotenje

                  12.

                  Državam članicam se priporoča, naj zagotovijo, da so storitve kariernega svetovalnega dela in možnosti vrednotenja, vključno z možnostmi ocenjevanja spretnosti, osebno ali prek spleta, na voljo in dostopne vsakemu imetniku individualnega učnega računa brezplačno ali z uporabo njegovih individualnih pravic do usposabljanja, v skladu s Priporočilom Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (15).

                  —

                  Nacionalni register upravičenih možnosti kakovostnega usposabljanja, kariernega svetovalnega dela in vrednotenja

                  13.

                  Državam članicam se priporoča, naj vzpostavijo in posodabljajo javni register možnosti usposabljanja, kariernega svetovalnega dela in vrednotenja, ki so upravičene do financiranja iz individualnih pravic do usposabljanja (16). V ta register bi bilo treba vključiti tudi storitve kariernega svetovalnega dela in možnosti vrednotenja, ki jih države članice posameznikom zagotavljajo brezplačno.

                  14.

                  Države članice se spodbuja, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki določijo in objavijo jasna pravila za vključitev različnih oblik možnosti usposabljanja, ustreznega za trg dela, kariernega svetovalnega dela in vrednotenja v register, ki bi temeljila na preglednih zahtevah glede kakovosti in podatkih o spretnostih. Ta pravila bi morale redno pregledovati, da bi spodbujale odzivnost na potrebe trga dela.

                  15.

                  Državam članicam se priporoča, naj ponudnike možnosti formalnega in neformalnega učenja po potrebi spodbujajo k razvoju in širitvi ponudbe na podlagi ugotovljenih potreb, tudi na primer z zagotavljanjem mikrodokazil, v skladu s priporočilom Sveta o mikrodokazilih za vseživljenjsko učenje in zaposljivo, ter z uporabo okvirov kompetenc Unije in nacionalnih okvirov kompetenc.

                  16.

                  Državam članicam se priporoča, naj socialne partnerje, sektor izobraževanja in usposabljanja ter druge ustrezne deležnike pozovejo k sodelovanju v procesu opredelitve meril za upravičenost glede usposabljanja, vključenega v register.

                  17.

                  Državam članicam se priporoča, naj po potrebi pregledno odprejo svoj nacionalni register za možnosti usposabljanja, ki jih ponujajo ponudniki iz drugih držav.

                  —

                  Enotni nacionalni digitalni portal, ki podpira individualne učne račune

                  18.

                  Države članice so pozvane, naj posameznikom pomagajo pri dostopu do njihovega individualnega učnega računa in enostavno krmarjenje po registru z varno elektronsko avtentikacijo na dostopnem (17) enotnem nacionalnem digitalnem portalu (18), do katerega je mogoče enostavno dostopati z mobilnimi napravami in ki je, če je to le mogoče, povezan s platformo Europass, ter jih pri tem podpirati.

                  —

                  Plačan študijski dopust

                  19.

                  Državam članicam se priporoča, naj začnejo dialog s socialnimi partnerji o ureditvah, ki bi zaposlenim omogočile, da se med delovnim časom udeležijo usposabljanja z uporabo svojih individualnih učnih računov.

                  20.

                  Državam članicam se priporoča, naj uvedejo določbe o plačanem študijskem dopustu ali o nadomestitvi dohodka ali pregledajo ustreznost obstoječih določb ob upoštevanju:

                              (a)

                              da določbe zajemajo vse vrste delovnih razmerij in samozaposlene;

                              (b)

                              finančne in nefinančne podpore za delodajalce (zlasti MSP), katerih zaposleni koristijo plačan študijski dopust;

                              (c)

                              potrebe po zagotovitvi učinkovitega izvajanja takih določb.

         Terensko delo in ozaveščanje

                  21.

                  Državam članicam se priporoča, naj skupaj s socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, regionalnimi in lokalnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi akterji izvajajo obsežno terensko delo ter dejavnosti in kampanje ozaveščanja, prilagojene potrebam potencialnih upravičencev do sheme individualnih učnih računov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tistim, ki najbolj potrebujejo izpopolnjevanje in preusposabljanje, kot je določeno na nacionalni ravni, da se upravičeni posamezniki obvestijo in spodbudijo glede pravic in koristi v zvezi z individualnimi učnimi računi in omogočitvenim okvirom. Dejavnosti ozaveščanja bi tudi morale biti med drugim namenjene tudi delavcem v MSP.

         Spremljanje in stalno izboljševanje

                  22.

                  Države članice, ki uvajajo individualne učne račune, se spodbuja, naj na nacionalni ravni spremljajo in ocenjujejo delovanje takih računov in omogočitvenega okvira ter jih po potrebi prilagodijo, da bi najučinkoviteje dosegle cilj tega priporočila, na primer glede obsega pravic do usposabljanja, opredelitve posameznikov, ki najbolj potrebujejo izpopolnjevanje in preusposabljanje, ter uporabniku prijaznega vključevanja različnih elementov omogočitvenega okvira. V tem procesu bi se bilo treba posvetovati s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki.

         Financiranje

                  23.

                  Državam članicam se priporoča, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznega in trajnostnega financiranja individualnih učnih računov ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in drugih že sprejetih ukrepov, posebno pozornost pa namenijo MSP.

                  24.

                  Države članice se spodbuja, naj olajšajo združevanje različnih javnih in zasebnih virov financiranja za prispevanje k individualnim pravicam do usposabljanja, tudi kot rezultat pogajanj med socialnimi partnerji.

                  25.

                  Državam članicam se priporoča, naj zagotovijo trajnostno financiranje za omogočitveni okvir ter terensko delo in dejavnosti ozaveščanja iz tega priporočila.

                  26.

                  Države članice so pozvane, naj v največji možni meri in najučinkoviteje uporabljajo sklade in instrumente Unije, zlasti Evropski socialni sklad plus, Evropski sklad za regionalni razvoj, Sklad za pravični prehod, mehanizem za okrevanje in odpornost ter Instrument za tehnično podporo, za:

                              (a)

                              vzpostavitev nacionalnih individualnih učnih računov, vključenih v omogočitveni okvir, tudi z razvojem enotnega nacionalnega digitalnega portala za individualne učne račune in povezane priznane storitve ter vzpostavitvijo nacionalnih registrov priznanega usposabljanja;

                              (b)

                              zagotovitev dodatnih individualnih pravic do usposabljanja na računih posameznikov, ki najbolj potrebujejo izpopolnjevanje in preusposabljanje, pri čemer se odrazijo nacionalne okoliščine in prednostne naloge Unije, tudi v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom;

                              (c)

                              vzpostavitev in zagotovitev možnosti kariernega svetovalnega dela in vrednotenja;

                              (d)

                              organizacijo terenskega dela in dejavnosti ozaveščanja.

         Podpora Unije

                  27.

                  Svet pozdravlja namero Komisije, da v skladu s svojimi pristojnostmi in ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti ter na podlagi strokovnega znanja Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Evropske fundacije za usposabljanje (ETF), Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in Evropskega organa za delo (ELA) podpre izvajanje tega priporočila:

                              (a)

                              z olajšanjem vzajemnega učenja med državami članicami v podporo zasnovi in izvajanju ustreznih ukrepov za izvajanje tega priporočila;

                              (b)

                              z razširitvijo baze znanja o individualnih učnih računih in povezanih vprašanjih ter pripravo ustreznih navodil;

                              (c)

                              s preučitvijo nadaljnjega razvoja platforme Europass, v tesnem sodelovanju z državami članicami, zlasti za zagotovitev interoperabilnosti z enotnimi nacionalnimi digitalnimi portali za individualne učne račune, ter z zagotavljanjem prepoznavnosti možnosti učenja, kariernega svetovalnega dela in vrednotenja, za katere se lahko uporabljajo različne nacionalne individualne pravice do usposabljanja.

         Poročanje in ocenjevanje

                  28.

                  Države članice so pozvane, naj sprejmejo ukrepe za doseganje ciljev iz odstavka 1 tega priporočila. Napredek pri doseganju teh ciljev bi bilo treba spremljati v okviru večstranskega nadzora kot del cikla evropskega semestra. Da se omeji upravno breme, bi morala Komisija zagotoviti, da se pri spremljanju uporabljajo informacije, ki so že zbrane z drugimi okviri spremljanja, in da se prepreči podvajanje.

                  29.

                  Komisija bi morala v sodelovanju z zadevnimi državami članicami in po posvetovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi deležniki oceniti in ovrednotiti napredek pri izvajanju tega priporočila ter o tem poročati Svetu do 17. junija 2027.

         V Luxembourgu, 16. junija 2022

               Za Svet

               predsednik

            O. DUSSOPT

         (1)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

         (2)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

         (3)  UL C 504, 14.12.2021, str. 9.

         (4)  Sklepi Sveta z dne 8. junija 2020 z naslovom „S prekvalificiranjem in izpopolnjevanjem do večje trajnosti in zaposljivosti v podporo okrevanju gospodarstva in socialni koheziji“ (ST 8682/20).

         (5)  24 držav članic ima ureditve študijskega dopusta, 12 držav članic pa je podpisnic Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o plačanem dopustu za izobraževanje (od marca 2022).

         (6)  Pravice do usposabljanja bi na primer lahko omogočale priznane dejavnosti usposabljanja v obsegu 30 ur na leto za vse posameznike in 50 ur za posameznike, ki jih najbolj potrebujejo.

         (7)  Sporočilo Komisije z dne 5 maja 2021 z naslovom „Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope“ se nanaša na 14 industrijskih ekosistemov za posebno podporo, tudi za razvoj spretnosti njihove sedanje in prihodnje delovne sile.

         (8)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

         (9)  Glej stran 10 tega Uradnega lista.

         (10)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

         (11)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

         (12)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

         (13)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

         (14)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

         (15)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

         (16)  Države članice so pozvane, naj ta register uskladijo z evropskim učnim modelom, ki je podatkovni model, katerega cilj je standardizirati, kako se izmenjujejo in kako so predstavljeni podatki o učenju. Evropski učni model se lahko uporablja v različnih učnih okvirih, na primer za opis učnih možnosti, kvalifikacij, dokazil in akreditacij. Temelji na podatkovnih poljih iz Priloge VI k Priporočilu Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 15.6.2017, str. 15).

         (17)  V skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

         (18)  Taki portali bi morali biti vzpostavljeni v skladu z načeli sporočila Komisije z dne 23 marca 2017 o evropskem okviru interoperabilnosti.