title: Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/183

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 20. julija 2020
      v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020
      (2020/C 282/28)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združeno kraljestvo ni opredeljeno kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

                  (2)

                  Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije 31. januarja 2020 in začetku veljavnosti Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) je za Združeno kraljestvo začelo veljati prehodno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2020. S sklepom, ki ga Unija in Združeno kraljestvo v skupnem odboru iz sporazuma o izstopu sprejmeta pred 1. julijem 2020, se to obdobje lahko podaljša za največ eno ali dve leti. V tem obdobju se za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporablja pravo Unije, vključno s tistim, ki je povezano z evropskim semestrom.

                  (3)

                  Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Združenega kraljestva pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

                  (4)

                  Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

                  (5)

                  Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

                  (6)

                  Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili to oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

                  (7)

                  Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

                  (8)

                  Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

                  (9)

                  Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah v Združenem kraljestvu. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Združenem kraljestvu še povečale. Sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

                  (10)

                  Združeno kraljestvo je nacionalni reformni program za leto 2020 predložilo 30. aprila 2020, konvergenčni program za leto 2020 pa 7. maja 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (11)

                  Za Združeno kraljestvo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6) v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019/2020 ter leti 2018/2019 in 2019/2020 skupaj. Podatki o realizaciji za leto 2019/2020 bodo na voljo jeseni 2020.

                  (12)

                  V konvergenčnem programu za leto 2019/2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2019/2020 na primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v letu 2020/2021. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021/2022 povečal na 3,1 % BDP in do leta 2024/2025 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2019/2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na ocenjenih 83,2 % BDP v letu 2019/2020 zmanjšal na 82,9 % v letu 2020/2021. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen, saj ne upošteva gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Projekcije v programu tudi ne upoštevajo ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo napovedalo v odziv na pandemijo COVID-19. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

                  (13)

                  Združeno kraljestvo je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejelo pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Projekcije v konvergenčnem programu ne vključujejo teh ukrepov, ki pa so upoštevani v spomladanski napovedi Komisije 2020. Proračunski ukrepi znašajo približno 5,5 % BDP in vključujejo podporo za zaposlene, samozaposlene in podjetja ter ukrepe za socialno varnost. Poleg tega je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo jamstva za posojila v višini približno 16 % BDP. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

                  (14)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Združenega kraljestva v letu 2020/2021 znašal –10,7 % BDP, v letu 2021/2022 pa –6,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020/2021 dosegel 102,5 %, v letu 2022 pa 100,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, ne upošteva učinka pandemije COVID-19, zato se projekcije glede dolga in primanjkljaja v njem znatno razlikujejo od zadevnih projekcij Komisije.

                  (15)

                  Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Združeno kraljestvo v letu 2020/2021 preseglo prag primanjkljaja v višini 3 % BDP.V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

                  (16)

                  Sedanja kriza zaradi COVID-19 je ustvarila izzive na področju gospodarske in socialne politike, kakršnih v zadnjih desetletjih še ni bilo. Brezposelnost naj bi se s 3,8 % leta 2019 povečala za skoraj 3 odstotne točke na 6,7 % v letu 2020 in se leta 2021 rahlo zmanjšala na 6 %. Vlada Združenega kraljestva je sprejela izredne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov šoka. Stroški neposredne fiskalne podpore bodo odvisni od povpraševanja, vendar lahko znašajo približno 110 milijard GBP (5,5 % BDP), dopolnjeni s 330 milijardami GBP (16 % BDP) kreditnih jamstev za bančna posojila. Za ohranitev delovnih mest so bile uvedene sheme skrajšanega delovnega časa, uvedeni pa so bili tudi ukrepi za podporo samozaposlenim. Začasno sta se izboljšali pokritost sistema splošne socialne pomoči (Universal Credit) in upravičenost do njegovih predplačil, osnovna pravica v okviru tega sistema pa je bila začasno podaljšana za dvanajstih mesecev. Lokalni organi bodo prejeli tudi dodatna enkratna finančna sredstva za podporo ekonomsko ranljivim osebam in gospodinjstvom. Vlada je napovedala tudi trimesečni moratorij na plačila hipotek za lastnike stanovanj, ki so v težavah zaradi pandemije COVID-19.

                  (17)

                  Bank of England je v podporo finančnemu položaju podjetij dvakrat zmanjšala obrestno mero, in sicer skupno z 0,75 % na 0,1 %, stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika Združenega kraljestva znižala na 0 %, čeprav naj bi ta po prej zastavljeni poti do decembra 2020 znašala 2 %, svoj program odkupa obveznic povečala na 645 milijard GBP in okrepila svojo podporo za posojanje s strani komercialnih bank realnemu gospodarstvu vzporedno z državnimi poroštvi za posojila. Vlada je nekaterim sektorjem ponudila enoletni moratorij na plačevanje davka na premoženje poslovnih subjektov, odlog plačil davka na dodano vrednost (DDV) in denarna nepovratna sredstva za manjša podjetja. Likvidnostna podpora je bila dana na voljo tudi v obliki jamstev in nepovratnih sredstev v okviru sheme državne pomoči, imenovane Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, namenjene malim in srednjim podjetjem (MSP) pod določeno zgornjo mejo prometa, pri čemer je bil uporabljen širok razpon produktov za financiranje podjetij, kot so obnavljajoči se okvirni krediti in drugi produkti, vključno s posojili. Poleg tega je bila vsem sektorjem dejavnosti dana na voljo splošna shema za zagotavljanje likvidnosti MSP, pa tudi večjim podjetjem, ki bi lahko vključevala naložbeno podporo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

                  (18)

                  Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti, kar zadeva pripravljenost in zmogljivost zdravstvenega sistema v Združenem kraljestvu za odzivanje na tovrstne izbruhe, zlasti v smislu objektov, osebja in zalog. To je privedlo do izredne namestitve začasnih poljskih bolnišnic za bolnike s COVID-19 v Združenem kraljestvu. Predelovalna industrija v državi je bila pozvana, naj spremeni svoje proizvodne linije, da bi lahko nemudoma začela proizvajati dodatno medicinsko opremo, na primer ventilatorje, in tako zadovoljila pričakovano raven povpraševanja. Kriza zaradi COVID-19 je obstoječi problem pomanjkanja delovne sile v zdravstvu še poostrila. Za obvladovanje podobnih kriz v prihodnosti so po celotnem Združenem kraljestvu potrebne naložbe v zdravstveni sistem, vključno z učinkovitimi in dobro finančno podprtimi javnozdravstvenimi ukrepi. Te naložbe bi morale biti namenjene zagotavljanju potrebne opreme in objektov ter nujne kvalificirane delovne sile, na splošno pa tudi zmogljivosti za izvajanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev poleg oskrbe bolnikov s COVID–19 ali podobnimi nalezljivimi boleznimi.

                  (19)

                  Sedanja kriza bo verjetno imela večji učinek na najranljivejše, kar bo še zaostrilo revščino. Tveganje revščine ali socialne izključenosti se je kljub rekordno nizki brezposelnosti večalo že pred krizo. Visoke so tudi številke, ki zadevajo revščino zaposlenih in revščino otrok. Zmanjševanje socialnih prejemkov in tozadevne reforme lahko ogrozijo močan učinek, ki ga ima v smislu zmanjševanja revščine sistem davčnih ugodnosti v Združenem kraljestvu. Podpora najranljivejšim, tudi otrokom, ki živijo v revščini, bi se lahko še okrepila, zlasti zato, ker naj bi kriza še dodatno povečala dohodkovne neenakosti.

                  (20)

                  Za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv izboljšanje produktivnosti dela. Proizvodnja na uro je v Združenem kraljestvu znatno nižja kot v večini drugih razvitih gospodarstev in komaj višja kot pred finančno krizo. Rast BDP je temeljila na rasti zaposlovanja, pri čemer se produktivnost v zadnjem času skoraj ni povečala. Kljub tesnemu trgu dela v Združenem kraljestvu je produktivnost dela od začetka leta 2018 naprej v glavnem enaka. Tudi realna rast plač ostaja počasna. Številni deli Združenega kraljestva so relativno revni, z razmeroma nizkimi stopnjami naložb v znanja in spretnosti ter infrastrukturo. Omejene možnosti za poklicno napredovanje, ki jih imajo ljudje na slabo plačanih delovnih mestih, negativno vplivajo na produktivnost in revščino. To naj bi se nadaljevalo in bi se lahko še poslabšalo v kontekstu krize zaradi COVID-19. Poleg tega pomeni nedavna pandemija velik izziv za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Združenem kraljestvu, zlasti kar zadeva učenje na daljavo in različen dostop do strukturiranega učenja. Produktivnost je zato mogoče povečati z reševanjem problemov širše razsežnosti, kot so nizke naložbe v opremo, infrastrukturo ter raziskave in razvoj, pa tudi vrzeli v znanjih in spretnostih, zlasti osnovnih in tehničnih. Namen Združenega kraljestva je več vlagati v raziskave in inovacije ter izboljšati uporabo obstoječih tehnologij v gospodarstvu.

                  (21)

                  Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo treba dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V Združenem kraljestvu stalno primanjkuje stanovanj. Pojavljajo se omejitve glede zmogljivosti, stanovanjski objekti pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot bi bilo potrebno za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, so omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest. Gradbeni sektor je še naprej ključnega pomena za stanovanjsko vprašanje, pa tudi za doseganje prihodnjih ciljev na področju energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb, čeprav je zmanjšanje količine energije, ki se uporablja za ogrevanje stanovanj, zapleteno zaradi starosti stanovanjskih objektov in njihovega počasnega nadomeščanja. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada začela ukvarjati z deficitarno infrastrukturo. Dosežen je bil spodbuden napredek na področju naložb v obnovljive vire energije in v energetskem sektorju so se emisije znatno zmanjšale. Vendar so pri prehodu na podnebno nevtralnost še vedno prisotni izzivi v celotnem gospodarstvu. Uporaba cestnih, železniških in letalskih omrežij v Združenem kraljestvu se približuje meji svojih zmogljivosti, kar prispeva k zastojem in onesnaževanju zraka. Združeno kraljestvo želi biti vodilno, kar zadeva brezemisijska vozila, vendar večina železniškega omrežja še ni elektrificiranega. Čeprav je v Združenem kraljestvu pokritost s popolnoma optičnimi omrežji še vedno skromna, se konkurenca na trgu optičnih vlaken povečuje, saj vlada znatno povečuje javno podporo uvedbi optičnega omrežja. Take naložbe v digitalno infrastrukturo pa mora spremljati izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, saj ima Združeno kraljestvo strukturni primanjkljaj, kar zadeva strokovno znanje na področju IT.

                  (22)

                  Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo v sklopu evropskega semestra še naprej spremljala do konca prehodnega obdobja.

                  (23)

                  Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Združeno kraljestvo prispevalo k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja.

                  (24)

                  V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Združeno kraljestvo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Združenem kraljestvu, temveč – spričo potrebe po okrepitvi splošnega ekonomskega upravljanja Unije – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (25)

                  Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

            PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

                  1.

                  v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema;

                  2.

                  poskrbi za ustreznost in pokritost sistema socialne zaščite za zagotavljanje podpore vsem, zlasti pa tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela;

                  3.

                  pospeši inovacije ter podpira razvoj človeškega kapitala. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na stanovanja, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostno prometno infrastrukturo in visokohitrostna širokopasovna omrežja.

         V Bruslju, 20. julija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            J. KLOECKNER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

         (3)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

         (4)  UL C 301, 5.9.2019, str. 163.

         (5)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

         (6)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

         (7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020 2020/C 282/26

text:
               26.8.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/171

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 20. julija 2020
      v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020
      (2020/C 282/26)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Finska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

                  (2)

                  Poročilo o državi za Finsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Finske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

                  (3)

                  Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

                  (4)

                  Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

                  (5)

                  Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

                  (6)

                  Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

                  (7)

                  Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

                  (8)

                  Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Finska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

                  (9)

                  Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik na Finskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

                  (10)

                  Finska je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (11)

                  Za Finsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

                  (12)

                  V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,2 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,4 % BDP v letu 2019 povečal na 69,1 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

                  (13)

                  V odziv na pandemijo COVID-19 je Finska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,7 % BDP. Ukrepi vključujejo nujne izdatke za varovanje zdravja in javnega reda ter podporne ukrepe za podjetja in zaposlene. Poleg tega je Finska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo jamstva za posojila za podjetja, predvsem za mala in srednja podjetja (MSP), ter posebne jamstvene sheme za družbo Finnair in ladjarske družbe, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe. Poleg tega so bili na Finskem sprejeti drugi ukrepi za povečanje likvidnosti, ki niso bili sporočeni v programu stabilnosti za leto 2020, vključno z odlogi plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Navedeni dodatni ukrepi so ocenjeni na 15 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Finska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

                  (14)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Finske v letu 2020 znašal –7,4 % BDP, v letu 2021 pa –3,4 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 69,4 % BDP v letu 2020 in 69,6 % v letu 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Finska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

                  (16)

                  Finska je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela obsežne ukrepe za podporo svojemu zdravstvenemu sistemu in gospodarstvu. Finska vlada je na primer sprejela več rebalansov proračuna in se odločila, da bo izboljšala varnost delovnih mest za zaposlene, hkrati pa so se sprostili pogoji za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost. Olajšal se je dostop do denarnih nadomestil za brezposelnost za samostojne delavce in podjetnike. Ukrepi na področju socialne varnosti znašajo 1,6 milijarde EUR. Poleg 10 milijard EUR v obliki posojil z državnim jamstvom so bila dana na voljo neposredna nepovratna sredstva za podjetja v višini 1 milijarde EUR. Vlada je začasno znižala prispevek delodajalca za pokojninsko zavarovanje za 2,6 odstotne točke in namenila vsaj 1 milijardo EUR za sveženj pomoči občinam. Finski organ za finančni nadzor je znižal kapitalske zahteve za finske kreditne institucije, tako da je odpravil blažilnik sistemskih tveganj in prilagodil zahteve za posamezne kreditne institucije. Vlada je za pripravo finske strategije za izhod iz krize zaradi COVID-19 imenovala delovno skupino, ki jo vodita ministrstvo za finance in ministrstvo za socialne zadeve in zdravje. Vlada je na podlagi prvega poročila delovne skupine na začetku maja sprejela načrt postopnega izhoda. Delovna skupina bo poleg tega predlagala ustrezne ukrepe za obravnavanje zdravstvenih, socialnih in gospodarskih posledic krize. Posvetovala se je s socialnimi partnerji, občinami, civilno družbo in okoljskimi organizacijami.

                  (17)

                  Finska je sicer pokazala splošno pripravljenost, da se sooči s krizo COVID-19, vendar bi lahko njen zdravstveni sistem postal odpornejši. Bolnišnična okrožja so morala prerazporediti zdravstveno osebje, da bi zdravilo bolnike s COVID-19, in odstopati od prej določenih zakonitih rokov za nenujno zdravstveno oskrbo. Sedanji sistem zdravstvenih storitev, ki ga izvajajo različni ponudniki, je privedel do neenakomerne gostote zdravstvenih delavcev po državi. Pričakuje se, da razdrobljenost pri zagotavljanju storitev in neenak dostop do socialnih in osnovnih zdravstvenih storitev zlasti za brezposelne in upokojence, vključno z invalidi, tudi po krizi ne bosta odpravljena. Ker se je brezposelnost zaradi krize COVID-19 povečala, bi se morali kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike osredotočiti na izboljšanje enakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva. Srednjeročno je še vedno pomembno, da se še naprej izvajajo načrti reform na področju sociale in zdravstva, ki so jih obravnavale zaporedne finske vlade, zlasti ker pripravljajo Finsko na daljnosežne demografske spremembe in bi državi pomagali ohraniti kakovost zdravstvenega sistema v prihodnosti, hkrati pa izboljšati njegovo dostopnost. Dolgoročna vzdržnost finskih javnih financ ostaja ogrožena zaradi napovedanega povišanja stroškov staranja prebivalstva, zlasti stroškov socialnega in zdravstvenega varstva.

                  (18)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,3 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,7 %. Potrebni so učinkoviti kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike, zasnovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, da bi se zajezilo povečevanje stopnje brezposelnosti in bi se na trg dela ponovno vključili ljudje, ki so izgubili zaposlitev zaradi krize COVID-19. Ta prizadevanja bi morala podpirati tudi skupine, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, kot so nizkokvalificirani delavci, invalidi, osebe z delno delovno sposobnostjo in osebe z migrantskim ozadjem. Finska ima vzpostavljene sheme skrajšanega delovnega časa, zaradi katerih je veliko zaposlenih na začasnem čakanju na delo. Aktivne politike zaposlovanja, vključno z ukrepi za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, bi lahko zagotovile hiter in trajen ponovni vstop na trg dela. Subvencionirane plače bi lahko bile ciljno usmerjene ter povezane z usposabljanjem in nadaljnjim ukrepanjem javnih služb za zaposlovanje. Prekvalifikacija in izpopolnjevanje sta ključna za ohranjanje zaposljivosti delovne sile v vse bolj digitalnem in zelenem gospodarstvu. Reforma nenehnega učenja bi lahko pomagala obravnavati potrebo po izpopolnjevanju odraslih, tudi nizkokvalificiranih, v sektorjih, pomembnih za trg dela, kot je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Da bi se na trgu zagotovila znanja in spretnosti, ki so potrebna v času demografskih in tehnoloških sprememb, bo pomembno še naprej zagotavljati, da bo izobraževanje ustrezno glede na potrebe trga dela, tudi z zagotavljanjem zadostnih univerzitetnih mest v skladu s predvidevanji glede zaposlovanja za vsak sektor in regijo. Da bi se izognili poslabšanju socialno-ekonomskega položaja najbolj ranljivih skupin zaradi krize COVID-19, bo ključno obravnavati digitalni razkorak, zlasti pri zagotavljanju, da imajo prikrajšani učenci dostop do kakovostnega izobraževanja. Zapleten sistem socialnih prejemkov in nadomestil ustvarja ovire za sprejetje zaposlitve. Da bi spodbudili odločanje za skrajšani delovnik in zaposlitev za delovni čas, krajši od polnega, bi bilo treba učinkovito uporabljati register dohodkov, ki vsebuje realne informacije o plačah ter socialnih prejemkih in nadomestilih, hkrati pa bi bilo treba socialne prejemke in nadomestila hitreje obravnavati. Srednjeročno bo za Finsko pomembno, da izvede reformo sistema socialnih prejemkov in nadomestil, da tako spodbudi zaposlovanje ter pripravi sistem socialnega varstva za prihodnost.

                  (19)

                  Pomoč podjetjem, zlasti MSP, da med krizo zaradi COVID-19 preživijo, je bistvenega pomena za spodbuditev gospodarstva po odpravi sedanjih ukrepov zapore. Začasna likvidnostna podpora v obliki posojil, nepovratnih sredstev in jamstev bi lahko pomagala podjetjem prebroditi to težko obdobje visoke negotovosti in znatno nižjih prihodkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

                  (20)

                  Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe na Finskem ostajajo pod povprečjem EU za kategorije, ki najbolj podpirajo rast produktivnosti, zlasti naložbe v opremo in intelektualno lastnino. To lahko omeji dolgoročni potencial države za rast ter negativno vpliva na njeno konkurenčnost in okrevanje. Povečanje naložb v raziskave in razvoj je ključni dejavnik, ki omogoča strukturne spremembe v korist gospodarskih panog, ki temeljijo na znanju, in krepi dolgoročni potencial za rast. Načrtovani prehod v smeri ogljične nevtralnosti do leta 2035, ki se odraža tudi v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Finske, bo zahteval znatne naložbe, zlasti v elektroenergetska omrežja in trajnostni promet. Novi nacionalni načrt za promet za obdobje 2021–2032 se razvija pod vodstvom parlamentarne usmerjevalne skupine. V času, ko se porajajo številna zdravstvena, okoljska in regionalna vprašanja ter vprašanja glede produktivnosti, so potrebna nadaljnja prizadevanja za uvedbo hitrih širokopasovnih povezav in izboljšanje druge digitalne infrastrukture, da bi racionalizirali logistiko in ohranili gospodarsko dejavnost na oddaljenih območjih. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Finski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Finski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

                  (21)

                  Nacionalna ocena tveganja Finske glede preprečevanja pranja denarja je trenutno zastarela in bo posodobljena leta 2020. Finski organ za finančni nadzor je pred kratkim okrepil svoje nadzorne zmogljivosti. Vendar pa je zaposlovanje še vedno neustrezno, pristop k nadzoru, ki temelji na tveganju, pa se še ne uporablja pravilno. Preiskanih je bilo več primerov domnevnih kršitev, vendar vzpostavitev odvračilne politike sankcioniranja ostaja še eno prednostno področje. Poročanje o sumljivih transakcijah se je v zadnjih mesecih močno povečalo, zmogljivosti v okviru finančnoobveščevalne enote pa se zdijo nezadostne za analizo teh informacij. Izmenjava informacij med finančnoobveščevalno enoto in organom za finančni nadzor še vedno ni zadostna.

                  (22)

                  Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

                  (23)

                  Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Finska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

                  (24)

                  Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Finska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

                  (25)

                  V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Finsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Finskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (26)

                  Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

            PRIPOROČA, da Finska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

                  1.

                  v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev, da bi se okrepila odpornost zdravstvenega sistema in izboljšal dostop do socialnih in zdravstvenih storitev;

                  2.

                  okrepi ukrepe za podporo zaposlovanju in podpre aktivne politike zaposlovanja;

                  3.

                  sprejme ukrepe za zagotavljanje likvidnosti realnemu gospodarstvu, zlasti malim in srednjim podjetjem. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostno in učinkovito infrastrukturo ter raziskave in inovacije;

                  4.

                  zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja.

         V Bruslju, 20. julija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            J. KLOECKNER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

         (3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 154.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

         (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.