               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 504 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Dansko
                  6
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Danska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje, da bo dosegla nominalni primanjkljaj v višini 1,9 % BDP v letu 2017 ter da bo še naprej izpolnjevala srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, v celotnem obdobju programa do leta 2020. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2017 zmanjšal na 37,0 %, nato pa še naprej upadal in leta 2020 dosegel 33,9 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten v obdobju programa. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi strukturni saldo dosegel primanjkljaj v višini 0,4 % BDP v letu 2017 in 0,1 % BDP v letu 2018, kar je večinoma skladno s ciljem programa in nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet meni, da bo Danska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Zagotavljanje ponudbe delovne sile v časih demografskih izzivov je predpogoj za trajnostno rast na Danskem. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagale pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva ter pri reševanju nastajajočega pomanjkanja določenih usposobljenosti. Reforme, namenjene povečanju udeležbe in deleža zaključenega šolanja v poklicnem izobraževanju, ter tristranski sporazum za ustanovitev večjega števila vajeništev bodo verjetno povečali ponudbo usposobljenih delavcev. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem, rojene zunaj EU (vključno s tistimi, ki že dalj časa prebivajo na Danskem), kar je delno posledica njihove v povprečju nižje šolske uspešnosti v primerjavi z osebami, rojenimi na Danskem. Vrzel je prisotna tudi v drugi generaciji. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev, ki ga bo treba v prihodnosti skrbno spremljati. Vendar bi bilo treba sprejeti še dodatne ukrepe za učinkovitejše vključevanje marginaliziranih skupin, kot so mladi z nizko stopnjo izobrazbe in delavci, starejši od 60 let, na trg dela.

               (7)Visoka rast produktivnosti je temeljna za podpiranje gospodarske rasti, ohranjanje razmeroma visoke ravni blaginje na Danskem in zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti države. Čeprav je raven produktivnosti na Danskem visoka v primerjavi z drugimi državami članicami EU, njena rast že dlje časa upada. Počasna rast produktivnosti je značilna predvsem za storitve, usmerjene na domači trg. Danska je v zadnjih letih izvedla več reform, vendar rast produktivnosti ostaja nizka, saj je konkurenca v nekaterih storitvenih sektorjih še vedno šibka. Konkurenco ovirajo omejitve, značilne za posamezne sektorje, na primer v sektorjih maloprodajnih in prevoznih storitev.

               (8)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in konvergenčni program ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (9)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program in meni, da bo Danska po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Danska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Spodbuja konkurenco v sektorju storitev, usmerjenih na domači trg.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 277 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. Julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. Julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. Novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. Decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2015
                  7
               . V njem je bil ocenjen napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. Pozornost je še naprej treba namenjati zlasti tveganjem, povezanim z visoko zadolženostjo gospodinjstev, ki je povezana tudi s strukturnimi značilnostmi nepremičninskega trga. Trdnost gospodarstva in finančnega sektorja se je povečala. Vendar bo stanovanj še naprej primanjkovalo, kar bo verjetno botrovalo visokim cenam stanovanj v srednjeročnem obdobju, stanovanjski sektor pa bo zato tudi v prihodnje manj odporen na tveganja.

               (7)Združeno kraljestvo je 26. marca 2015 predložilo nacionalni program reform za leto 2015 in svoj konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za obdobje 2014–2015 načrtuje izboljšanje nominalnega primanjkljaja, in sicer s 4,3 % BDP v obdobju 2015–2016 na 2,2 % BDP v obdobju 2016–2017, tako da se do obdobja 2019–2020 doseže presežek v višini 0,1 % BDP. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega cilja. Predvideno je, da bo delež javnega dolga v BDP najvišji v obdobju 2015–2016, ko naj bi znašal 88,8 %, nato pa naj bi do obdobja 2019–2020 postopno upadel na 81,4 %. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se ne pričakuje, da bi Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je Svet določil na obdobje 2014–2015. Poleg tega je bil fiskalni napor manjši, kot je priporočil Svet. Zato je Svet XX. junija v skladu s členom 126(8) PDEU odločil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov na podlagi Priporočila Sveta v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 2. decembra 2009, ter izdal novo priporočilo, v katerem je Združeno kraljestvo pozval, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do obdobja 2016–2017. Konvergenčni program je združljiv z novim rokom 2016–2017, določenim v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo Združeno kraljestvo izvedlo priporočeni fiskalni napor in do roka, torej do obdobja 2016–2017, odpravilo čezmerni primanjkljaj. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od obdobja 2015–2016 dalje so že opredeljeni, treba pa je podrobneje določiti omejitve namenskih resornih odhodkov. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Visoka, morda tudi čezmerna, raven zadolženosti gospodinjstev je bila opredeljena kot potencialno makroekonomsko neravnotežje, ki predstavlja tveganje za gospodarstvo Združenega kraljestva. Čeprav se zadolženost sektorja gospodinjstev še naprej rahlo zmanjšuje, je še vedno visoka, zaradi česar je Združeno kraljestvo dovzetno za tveganja, ki bi lahko vplivala na gospodarsko rast in finančno stabilnost. Sredi leta 2014 je Odbor za finančno politiko Banke Anglije napovedal dva ukrepa za ublažitev tveganj, povezanih z visoko zadolženostjo gospodinjstev. Priporočil je, naj hipotekarni posojilodajalci za oceno sposobnosti izpolnjevanja obveznosti posojilojemalcev do bank v primeru zvišanja obrestnih mer uporabijo „obremenitvene teste glede obrestnih mer“. Priporočil je tudi, naj hipotekarni posojilodajalci omejijo delež hipotek, pri katerih je razmerje med posojilom in prihodkom 4,5 ali več, na 15 % novih hipotek. Učinek teh ukrepov bi bilo treba pozorno spremljati.

               Izvajati se je začelo več reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja, vendar verjetno ne bodo imele kratkoročnih učinkov. Treba je podrobno spremljati odziv lokalnih organov na reformo za povečanje ponudbe stanovanj.

               (10)Rezultati na trgu dela v Združenem kraljestvu so v zadnjih letih dobri, tako pa naj bi ostalo tudi v prihodnje. Stopnja zaposlenosti je v letu 2014 dosegla 76,5 %, pri čemer je stopnja brezposelnosti še naprej upadala, in sicer je dosegla 6 %, po napovedih pa se bo v letu 2015 še naprej zniževala. Kljub pozitivnemu trendu v zvezi z rezultati na trgu dela socialni izzivi ostajajo. Delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, se je nekoliko povečal, in sicer s 13 % v letu 2012 na 13,2 % v letu 2013, pri čemer povprečje EU znaša 10,7 %. Na področju dela s skrajšanim delovnim časom je razlika med deležema žensk (42,6 % leta 2013) in moških (13,2 % leta 2013) ena najvišjih v EU. Odstotek žensk, ki so neaktivne ali zaposlene s skrajšanim delovnim časom zaradi osebnih in družinskih obveznosti (12,5 %), je bil v letu 2013 skoraj dvakrat višji od povprečja EU (6,3 %). Nadaljnja izziva predstavljata zaposlovanje mladih in sodelovanje delodajalcev na področju vajeništva. V zvezi z zaposlovanjem mladih se je treba osredotočiti tudi na izobraževanje in usposabljanje. Velik delež mladih ima razmeroma nizko raven osnovnih znanj. Izvajanje ukrepov glede reforme na področju socialne varnosti in otroškega varstva je bilo doslej omejeno. V Združenem kraljestvu je delež otrok, ki živijo v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov, še vedno med najvišjimi v EU. Čeprav se je ponudba v okviru sistema otroškega varstva v zadnjem času povečala, pa ostaja razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas ključno vprašanje.

               (11)Povečanje javnih in zasebnih vlaganj bi pripomoglo k izboljšanju produktivnosti in konkurenčnosti, kar je ključni izziv za Združeno kraljestvo. Potreba po zagotovitvi visokokakovostnih naložb v infrastrukturo se odraža v nacionalnem infrastrukturnem načrtu iz decembra 2014, ki je bil posodobljen in razširjen. Velik del načrta naj bi financiral zasebni sektor, vendar vprašanja glede njegovega vložka ostajajo odprta. To predstavlja tveganje za uspeh načrta, čeprav je bil pri zagotavljanju pravočasnih informacij o njegovem izvajanju dosežen znaten napredek. Združeno kraljestvo bi moralo, zlasti prek prihodnjega pregleda poslovnega davka, zagotoviti, da sistemi obdavčevanja podjetij spodbujajo naložbe.

               (12)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program Združenega kraljestva, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.Sprejme učinkovite ukrepe v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in si prizadeva trajno odpraviti čezmerni primanjkljaj do obdobja 2016–2017, zlasti s prednostno obravnavo naložb v osnovna sredstva.

               2.Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe v stanovanjskem sektorju, vključno z izvajanjem reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja.

               3.S krepitvijo sodelovanja delodajalcev pri zagotavljanju vajeništev odpravlja neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Sprejme ukrepe za nadaljnje zmanjšanje števila mladih z nizkim osnovnim znanjem. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 in P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 506 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Estonije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Estonija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilu 1 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Estonijo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Estonija je 28. aprila 2017 predložila program za stabilnost za leto 2017, 4. maja 2017 pa nacionalni program reform za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada je v programu za stabilnost za leto 2017 znižala svoj srednjeročni proračunski cilj s strukturnega salda na primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Po načrtih vlade naj bi se presežek sektorja država v višini 0,3 % BDP v letu 2016 prevesil v primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v letu 2017 in 0,8 % BDP v letu 2018. Glede na ocene v programu za stabilnost to ustreza strukturnemu presežku v višini 0,2 % BDP v letu 2017 in primanjkljaju v višini 0,5 % BDP v letu 2018, kar izpolnjuje srednjeročni proračunski cilj. Vendar naj bi na podlagi preračunanega
                  10
                strukturnega salda primanjkljaj znašal 0,1 % BDP v letu 2017 in 0,9 % BDP v letu 2018, kar je pod srednjeročnim proračunskim ciljem. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo bruto dolg sektorja država ostal pod vrednostjo 10 % BDP v letih 2017 in 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2017 in 2018 verjeten, za poznejša leta programa pa je ugoden. Hkrati obstajajo tveganja, povezana s predpostavkami o višini prihodkov, ki naj bi jih prinesli različni novi davčni ukrepi, ki bodo začeli veljati v letu 2018.

               (7)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi strukturni saldo dosegel primanjkljaj v višini 0,3 % BDP v letu 2017 ter tako ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Estoniji se za leto 2018 priporoča, naj še naprej izpolnjuje srednjeročni proračunski cilj. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje določenega odklona od te zahteve. Svet na splošno meni, da bi morala biti Estonija pripravljena na sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev skladnosti v letu 2018.

               (8)Estonija je v okviru reforme lokalne uprave sprejela ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti in dostopnosti visokokakovostnih storitev, vključno s socialnimi storitvami, na lokalni ravni. Zlasti je sprejela zakon o upravni reformi, da bi olajšala nastajanje lokalnih občin, ki so zmožne ekonomsko preživeti in lahko financirajo svoje dejavnosti, ter da bi lažje načrtovala lokalni razvoj in rast ter ponudila kakovostne storitve. Uspešno je zaključila prostovoljno fazo združevanja lokalnih občin in izvaja zakon o socialni varnosti. Nekateri ključni ukrepi za dokončanje reforme lokalne uprave še niso sprejeti. Revizija sheme financiranja občin še ni izvedena. Dodatni zakonodajni akti o odgovornostih in delitvi nalog med občinami in osrednjo vlado so še v pripravi. Sprejetje teh predlogov je ključnega pomena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev na področjih, kot so izobraževanje, mladinsko delo, spodbujanje zdravja in promet.

               (9)Razlika v plačah med spoloma se je zmanjšala z 28,3 % v letu 2014 na 26,9 % v letu 2015, vendar je še vedno najvišja v Uniji. Vlada sprejema ukrepe za nadaljnje zmanjšanje razlike v plačah med spoloma. V zvezi s tem je bil zlasti sprejet načrt za socialno varstvo za obdobje 2016–2023, ki se izvaja za zmanjšanje spolne segregacije na trgu dela in za boj proti stereotipom. Sprememba zakona o enakosti spolov, ki bi delovne inšpektorate pooblastila za strožji nadzor nad upoštevanjem enakosti spolov v zasebnem sektorju, še ni bila sprejeta. Razmišlja se tudi o pregledu sistema starševskega dopusta, da bi se omogočilo prožnejše izkoriščanje tega dopusta, vendar sprememba zadevnega zakona še ni bila sprejeta.

               (10)V Estoniji je dohodkovna neenakost visoka. Razmerje med dohodki najbogatejših 20 % gospodinjstev in dohodki najrevnejših 20 % gospodinjstev se je povečalo s 5,4 % v letu 2012 na 6,2 % v letu 2015 in je danes sedmo najvišje v EU. Ključni dejavnik za to se zdi visoka razpršenost plač, ki je posledica močne rasti dohodkov višje usposobljenih delavcev. V absolutnem smislu so dohodki najrevnejših 10 % gospodinjstev zaostajali za rastjo mediane dohodkov, kar je povzročilo težave z ustreznostjo mreže socialne varnosti. K temu je med drugim prispevalo dejstvo, da socialni prejemki in nadomestila (zlasti pokojnine, socialna pomoč in nadomestila za brezposelnost) ne rastejo enako hitro kot tržni dohodki. Posledica tega je tudi postopno povečanje stopnje tveganja revščine, in sicer s 15,8 % leta 2010 na 21,6 % leta 2015. Izvedena so bila znatna prizadevanja za povečanje progresivnosti davčnega sistema z letom 2018, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, in sicer z zvišanjem osnovne olajšave v dohodninskem sistemu.

               (11)Odhodki za raziskave, tehnologijo in inovacije v poslovnem sektorju so se v letu 2015 zvišali na 0,69 %, vendar je njihova skupna raven še vedno pod povprečjem EU, ki znaša 1,3 %. Delež visokotehnoloških in na znanju temelječih podjetij ostaja omejen, število novih doktorskih diplomirancev pa je nizko. Rast plač je v zadnjih letih redno presegala rast produktivnosti, kar je vplivalo na dobičke in s tem zmanjševalo rast naložb. Nizke naložbe v tehnološki razvoj lahko povzročijo manjše povečanje dodane vrednosti izvoza, kot je bilo pričakovano, ter predstavljajo tveganje za rast proizvodnje. Obseg pogodbenih raziskav med akademskimi krogi in podjetji se je v letu 2015 povečal, vendar je sodelovanje med sektorjema kljub ukrepom, ki jih je sprejela vlada, še vedno omejeno. Estonija je še izboljšala svoje poslovno okolje, vendar dolgi insolvenčni postopki in stopnja izterjave za zavarovane upnike še naprej zavirajo naložbe. Leta 2016 se je začelo izvajanje projekta za izboljšanje inslovenčnega okvira, da bi bil postopek hitrejši in učinkovitejši ter da bi se izboljšala stopnja uspešnih zahtevkov. Vendar spremembe zakonodajnega okvira še niso bile sprejete.

               (12)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Estoniji , ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Estonija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da izpolnjuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2018. Zagotovi večjo ustreznost mreže socialne varnosti. Sprejme ukrepe za zmanjšanje razlike v plačah med spoloma, zlasti z izboljšanjem preglednosti plač in pregledom sistema starševskega dopusta.

               2.Spodbuja zasebne naložbe v raziskave, tehnologijo in inovacije, tudi z izvajanjem ukrepov za krepitev sodelovanja med akademskimi krogi in podjetji.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  UL C92/01, 24.3.2017, str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2017in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  7
               .

               (2)Nizozemska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Nizozemsko
                  8
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Med državami euroobmočja ima Nizozemska največji triletni povprečni presežek na tekočem računu glede na BDP. Presežek nakazuje na neoptimalno razporejanje virov, kar torej pomeni, da ima država še neizkoriščene možnosti za povečanje rasti in blaginje. Razpoložljivi dohodek gospodinjstev je zmanjšan zaradi primeža, ki ga povzroča visoka obremenitev plač. Zasebni dolg je visok, še zlasti gospodinjski hipotekarni dolg. Dolge bilance stanja gospodinjstev povečujejo ranljivost za finančne pretrese. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja negativnih učinkov na nizozemsko gospodarstvo, saj bi se zaradi njegove velikosti in čezmejne pomembnosti takšni negativni učinki razširili tudi na ekonomsko in monetarno unijo.

               (4)Nizozemska je 26. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  10
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  11
               .

               (6)Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje povečanje presežka sektorja država z 0,5 % BDP v letu 2017 na 1,3 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2017 padel na 58,5 %, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Vlada načrtuje dodatno znižanje deleža dolga sektorja država na 49,3 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se strukturni saldo povečal s presežka v višini 0,2 % BDP v letu 2017 na 0,4 % BDP v letu 2018, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Dolg sektorja država naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven pravila glede dolga. Na splošno Svet meni, da bo Nizozemska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Hkrati bi država lahko še izkoristila možnosti za podporo domačemu povpraševanju z uporabo fiskalne politike, zlasti za spodbujanje naložb v raziskave in razvoj, ter z ustvarjanjem pogojev za višjo realno rast plač glede na vztrajna zunanja neravnotežja.

               (7)Nedavno rast zaposlenosti je mogoče v veliki meri pripisati povečanju števila zaposlenih s pogodbami za določen čas in samozaposlenih. Visok in naraščajoč delež pogodb za določen čas in hitro povečevanje samozaposlovanja, ki ne vključuje zaposlitve drugih delavcev, potekata v razmerah velikih razlik v veljavni delovnopravni zakonodaji, predpisov o varstvu pri delu ter razlik v davčni zakonodaji in zakonodaji o socialni varnosti. Čeprav so bili sprejeti določeni ukrepi, nekateri od teh dejavnikov še vedno ustvarjajo finančne spodbude za zaposlene, da se samozaposlijo, ali omogočajo ugodnejše zaposlovanje za določen čas. To ima lahko še zlasti izkrivljajoče učinke na obrobju trga dela in je morda prispevalo k opazovani zmerni skupni realni rasti plač. Samozaposleni so pogosteje premalo zavarovani pred invalidnostjo, brezposelnostjo in starostjo. To bi lahko dolgoročno vplivalo na vzdržnost sistema socialne varnosti. Izvrševanje ukrepov za odpravljanje navideznega samozaposlovanja je odloženo do leta 2018. Stanje na področju zaposlovanja oseb z migrantskim ozadjem ostaja pomemben izziv. Stopnja zaposlenosti migrantov, rojenih zunaj EU, je za 20 odstotnih točk nižja kot pri osebah, rojenih na Nizozemskem, le majhen delež tega pa je mogoče pojasniti z razlikami v starosti in izobrazbi.

               (8)Povišanje stopnje varčevanja gospodinjstev v zadnjih letih je bilo delno posledica višjih prihrankov v drugem stebru pokojninskega sistema (obvezne zasebne sheme dodatnega zavarovanja), k čemur je prispevalo zakonodajno okolje. Primerna znotraj- in medgeneracijska porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene), bi gospodinjstvom pomagala, da finančna sredstva uporabijo v rasti prijaznejše namene. Vlada je napovedala, da namerava izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi izboljšala pokritost ter ustvarila preglednejši, prožnejši in aktuarsko pravičnejši sistem.

               (9)Togosti in izkrivljajoče spodbude, ki so se nakopičile v zadnjih desetletjih, oblikujejo vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Nagnjenost gospodinjstev k povečevanju bruto hipotekarnega dolga na podlagi stanovanjskega premoženja v veliki meri odraža dolgoletne fiskalne spodbude, zlasti stoodstotne davčne olajšave za hipotekarne obresti. Kljub krepitvi gospodarskega okrevanja niso bili od leta 2012 sprejeti nobeni dodatni ukrepi za reševanje te problematike.

               (10)Naložbe so se med gospodarsko krizo zelo zmanjšale in so si do danes le delno opomogle. Pomanjkljivosti pri naložbah v celotnem gospodarstvu se zdijo zelo ciklične ter so bile posledica poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu in odločitev v okviru konsolidacije javnih financ. Ovire za naložbe se zdijo sicer majhne, vendar so postopki za pridobitev gradbenih dovoljenj razmeroma dolgi. Nizka raven naložb v obnovljivo energijo se zdi povezana s preteklo dinamiko in negotovostjo na trgih ter z regulativnimi dejavniki. Javni in zasebni odhodki na področju raziskav in razvoja so nizki glede na raven izobrazbe, akademskih dosežkov in gospodarskega razvoja v primerjavi z najuspešnejšimi državami članicami. Javnofinančni odhodki na tem področju od leta 2014 stagnirajo, medtem ko zasebni odhodki za raziskave in razvoj ostajajo nizki. Pri izvajanju s tem povezanega priporočila ni bil dosežen noben napredek.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost in meni
                  12
               , da bo Nizozemska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (13)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 3 za Nizozemsko spodaj –

               PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1. Uporabi fiskalno politiko za podpiranje domačega povpraševanja, vključno z naložbami v raziskave in razvoj. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalih izkrivljanj na stanovanjskem trgu in davčnih spodbud za zadolževanje gospodinjstev, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti.

               2.Odpravi preostale ovire za zaposlovanje na podlagi pogodb za nedoločen čas. Obravnava znatno povečanje števila samozaposlenih, ki ne zaposlujejo drugih delavcev, med drugim z zmanjšanjem davčnih izkrivljanj v korist samozaposlovanja, ne da bi pri tem ogrozila podjetništvo, in spodbujanjem dostopa samozaposlenih do cenovno dostopnega socialnega varstva. Na podlagi že začetega širšega pripravljalnega procesa sprejme ukrepe za večjo preglednost drugega stebra pokojninskega sistema, njegovo večjo medgeneracijsko pravičnost in večjo odpornost na pretrese. Ustvari pogoje za spodbujanje višje realne rasti plač ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Poljsko
                  6
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Poljska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 2,4 % BDP v letu 2016 na 1,2 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1 % BDP v strukturnem smislu, naj ne bi bil dosežen do leta 2020, tj. v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 54,4 % BDP v letu 2016 na 55,3 % BDP v letu 2017 in se do leta 2020 zmanjšal na 52,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden.

               (6)Svet je 12. julija 2016 Poljski priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje določenega odklona od te zahteve.

               (7)V letu 2018 naj bi se Poljska glede na svoj fiskalni položaj z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  9
               , ki v letu 2018 ne presega 3,7 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Svet na splošno meni, da bi morala biti Poljska pripravljena v letu 2017 sprejeti dodatne ukrepe in da bodo v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Poljske. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Poljske.

               (8)V poročilu o državi za leto 2017 je bilo ugotovljeno, da je bil dosežen določen napredek pri izboljšanju pobiranja davkov, saj je Poljska izvedla številne reforme, namenjene poostritvi davčnega sistema. Njihov celoten učinek na pobiranje davkov in stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti bi bilo treba pozorno spremljati. V nasprotju s tem Poljska ni dosegla nobenega napredka pri omejitvi obsežne uporabe znižanih stopenj DDV, ki negativno vplivajo na prihodke iz DDV in niso učinkovit instrument socialne politike.

               (9)Poljska se sooča z odhodkovnimi pritiski na različnih področjih, zlasti tistih, ki so povezana s staranjem prebivalstva. Zato je treba uvesti mehanizme za oceno učinkovitosti in uspešnosti javnofinančnih odhodkov, da bi se omogočila prerazporeditev virov. Ob upoštevanju tega je vlada naznanila načrte za okrepitev proračunskega postopka, zlasti kar zadeva srednjeročni proračunski okvir in vključitev pregledov porabe v proračunski postopek. V javnofinančnem okviru manjka neodvisni fiskalni svet.

               (10)Upad delovno sposobnega prebivalstva na Poljskem naj bi v prihodnjih desetletjih omejil potencial rasti. Poljski trg dela je bil v zadnjih letih zelo uspešen. Stopnje zaposlenosti so se še naprej poviševale, vendar bi se lahko zaradi več nedavnih ukrepov politik zmanjšala udeležba na trgu dela, zlasti žensk ter nizko usposobljenih in starejših oseb. Znižanje zakonsko določene upokojitvene starosti konec leta 2017 bo verjetno spodbudilo nekatere starejše delavce, da zapustijo trg dela. Poljski sistem socialne zaščite zagotavlja le omejene spodbude za zaposlitev. Novi otroški dodatek naj bi prispeval k zmanjšanju revščine in neenakosti, vendar bi lahko tudi negativno vplival na udeležbo staršev na trgu dela, zlasti mater. Višina otroškega dodatka in omejeno ugotavljanje upravičenosti na podlagi premoženjskega stanja izničujeta spodbude za delo v okviru drugih socialnih prejemkov in nadomestil. Obvezna predšolska vzgoja za petletne otroke je bila odpravljena septembra 2016, delež otrok, mlajših od treh let, v formalnem otroškem varstvu pa je med najmanjšimi v EU. Segmentacija trga dela je kljub sprejetim ukrepom še naprej visoka, kar negativno vpliva na produktivnost in akumulacijo človeškega kapitala. Še vedno obstajajo ovire za širšo uporabo pogodb za nedoločen čas. Odbor za kodifikacijo pripravlja nove osnutke individualne in kolektivne delovnopravne zakonodaje. To je priložnost za obravnavo teh ovir.

               (11)Povprečna dejanska upokojitvena starost se je v zadnjih letih povišala, vendar je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Višja dejanska upokojitvena starost je ključna za gospodarsko rast, ustreznost pokojnin v prihodnosti in fiskalno vzdržnost pokojninskega sistema. Vendar je nedavna odločitev o znižanju zakonsko določene upokojitvene starosti na 60 let za ženske in 65 let za moške korak v nasprotno smer. Poleg tega je drag posebni sistem socialnega zavarovanja za kmete (KRUS) še eden od razlogov za nizko mobilnost delovne sile in prikrito brezposelnost v kmetijstvu.

               (12)Izobraževalni sistem se je v zadnjih dveh desetletjih znatno izboljšal, pri čemer so osnovna znanja 15-letnikov precej nad povprečjem EU, stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pa je med najnižjimi v EU. Kljub temu je še vedno mogoče izboljšati način, kako učenci pridobivajo ustrezna znanja in spretnosti za hitro spreminjajoči se trg dela. Prihodnje spremembe osnovno- in srednješolskega izobraževanja predstavljajo velike organizacijske izzive in skrajšujejo obdobje splošnega izobraževanja, kar bi lahko negativno vplivalo na enakost v izobraževanju. Napovedane so bile tudi dodatne spremembe za prilagoditev poklicnega izobraževanja in usposabljanja potrebam trga dela, vendar še ni jasno, v kolikšni meri se lahko z njimi obravnavajo obstoječe pomanjkljivosti. Vlada je začela posvetovanja o reformi visokega šolstva, da bi povečala uspešnost sektorja in njegovo ustreznost za potrebe trga dela. Udeležba odraslih v izobraževanju na Poljskem je nezadostna, povprečna raven osnovnih znanj starejših pa je nizka, kar ovira njihovo zaposljivost.

               (13)Zaradi pomanjkljivosti v prostorskem načrtovanju se povečuje upravno breme, povezano s potrebo po gradbenih dovoljenjih. Načrti rabe zemljišč zajemajo le del poljskega ozemlja in so pogosto slabe kakovosti. Na območjih brez njih se gradbena dovoljenja podeljujejo na podlagi enkratnih upravnih odločitev o razvoju zemljišč, kar povzroča tveganja in negotovost za vlagatelje. Osnutek zakona na področju gradbeništva je namenjen konsolidaciji postopkov prostorskega načrtovanja in zmanjšanju upravnega bremena za vlagatelje. Reforma omogoča izboljšave, vendar je to odvisno od končne različice zakona in njegovega izvajanja.

               (14)Leta 2016 so se naložbene dejavnosti znatno zmanjšale zaradi manjše uporabe strukturnih skladov EU, kar je posledica prehoda med programskimi obdobji, in večje negotovosti med zasebnimi vlagatelji. Poslovno okolje je na splošno ugodno. Vendar se je zaupanje podjetij zmanjšalo zaradi večjega števila regulativnih sprememb in omejenih javnih posvetovanj o številnih ključnih zakonih. Pravna varnost ter zaupanje v kakovost in predvidljivost regulativnih, davčnih in drugih politik in institucij sta pomembna dejavnika, ki bi lahko omogočila višjo stopnjo naložb. V zvezi s tem sta pomembna tudi pravna država in neodvisno sodstvo. Trenutna sistemska nevarnost za pravno državo povzroča pravno negotovost. Glede na to, da želi vlada okrepiti svojo vlogo v gospodarstvu, bo pomembno zagotoviti gospodarsko izvedljivost investicijskih odločitev. Na več področjih še vedno obstaja veliko regulativno breme.

               (15)Sredstva EU so omogočila hiter razvoj cestnega omrežja, vendar je delež smrtnih žrtev v cestnem prometu še vedno med najvišjimi v EU, kar povzroča visoke družbene stroške. Kljub razpoložljivosti znatnih sredstev EU se železniški sektor še naprej sooča z velikimi ozkimi grli pri izvajanju projektov. Poleg tega ostaja izziv, kako zagotoviti dolgo življenjsko dobo sredstev železnic glede na pomanjkanje večletnega programa vzdrževanja železniške infrastrukture.

               (16)Približno 60 % poljskih elektrarn na fosilna goriva je starejših od 30 let. Zato so v naslednjih letih potrebne velike naložbe. Leta 2016 je bila raven elektroenergetskih povezav med najnižjimi v EU. Skupaj z opustitvijo precejšnje zmogljivosti in povečanjem povpraševanja po električni energiji to prispeva k slabim obetom glede zagotavljanja zadostne proizvodnje električne energije. Doseganje zavezujočega nacionalnega cilja glede energije iz obnovljivih virov do leta 2020 je ogroženo. Po začetku delovanja terminala za utekočinjeni zemeljski plin je Poljska znatno izboljšala zanesljivost oskrbe s plinom. Poleg tega je razvila nacionalno prenosno in distribucijsko omrežje za plin. Vendar delo v zvezi z regionalno pomembnimi povezovalnimi plinovodi ne napreduje po načrtih.

               (17)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (18)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Poljska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Poljske. Sprejme ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javnofinančnih odhodkov in omejitev uporabe znižanih stopenj DDV.

               2.Sprejme ukrepe za povečanje udeležbe na trgu dela, zlasti žensk ter nizko usposobljenih in starejših oseb, med drugim tudi tako, da spodbuja ustrezna znanja in spretnosti ter odpravi ovire za trajnejše oblike zaposlitve. Zagotovi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, in sicer tako, da sprejme ukrepe za povišanje dejanske upokojitvene starosti in začne reformo preferencialnih pokojninskih ureditev.

               3.Sprejme ukrepe za odpravo ovir za naložbe, zlasti v prometnem sektorju.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            o ekonomski politiki euroobmočja
            {SWD(2015) 700 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               o ekonomski politiki euroobmočja

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Gospodarsko okrevanje euroobmočja je še vedno zmerno
                  3
               . Za ohranitev in krepitev rasti v euroobmočju so potrebna nenehna prizadevanja politike za podporo uravnoteženi prilagoditvi v zasebnem in javnem sektorju, izboljšanje zmogljivosti za prilagoditev ter srednjeročno in dolgoročno povečanje konkurenčnosti gospodarstva in potenciala za rast. Rast zavira zapuščina nedavnih gospodarskih in finančnih kriz, vključno s tekočim zunanjim uravnoteženjem, visokimi stopnjami javnega in zasebnega dolga, visoko brezposelnostjo ter vztrajno strukturno togostjo nacionalnih trgov dela in proizvodnih trgov. Naložbe so še vedno šibke zaradi teh dejavnikov, pa tudi zaradi drugih ozkih grl, na primer neugodnega poslovnega okolja, neučinkovite javne uprave in ovir pri dostopu do financiranja.

               (2)Treba je okrepiti izvajanje daljnosežnih strukturnih reform, ki povečujejo produktivnost in potencial rasti, v skladu s prednostnimi nalogami politik, določenimi v letnem pregledu rasti za leto 2016 za vse države članice EU
                  4
               . Če se strukturne reforme izvajajo v vseh državah članicah, je to lahko ugodno za euroobmočje kot celoto zaradi pozitivnih učinkov prelivanja, predvsem prek trgovinskih in finančnih poti. Kljub določenemu napredku pri reformah za izboljšanje odpornosti trgov dela so v euroobmočju še vedno velike razlike, zlasti v stopnjah dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih. Države članice, ki so pred začetkom krize izvedle celovite reforme trga dela in socialne zaščite, so v času gospodarskega upada lažje spodbujale zaposlovanje in ohranjale pravičnost. Te reforme obsegajo prožne in zanesljive pogodbene ureditve, celostne strategije vseživljenjskega učenja, učinkovite aktivne politike trga dela in sodobne sisteme socialne zaščite. Poleg tega se lahko z zmanjšanjem davčnega primeža stroškov dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, in zagotovitvijo pravičnih davčnih sistemov rezultati še izboljšajo.

               (3)Z ustrezno pripravo in hitrim izvajanjem se lahko pripomore k reševanju obstoječih in preprečevanju novih neravnovesij v euroobmočju. Tematske razprave Euroskupine lahko z večjim poudarkom na določanju referenčnih meril, izvajanju dobrih praks in medsebojnem pritisku prispevajo k spodbujanju konvergence, da bi izboljšali uspešnost. Euroskupina bi morala zato še okrepiti tematske razprave o reformah na področjih, ki so bistvenega pomena za delovanje ekonomske in monetarne unije, ter redno spremljati izvajanje reform, ki jih izvajajo države članice euroobmočja, in napredek pri odpravljanju neravnotežij v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               (4)Fiskalne politike so v ekonomski in monetarni uniji vprašanje ključnega skupnega interesa. Odgovorne fiskalne politike na nacionalni ravni, ki spoštujejo skupna fiskalna pravila, so bistvene za zagotovitev vzdržnosti dolga in delovanja fiskalnih stabilizatorjev, ki blažijo šoke v posameznih državah. Poleg tega je glede na velike učinke prelivanja med državami članicami euroobmočja pomembno tudi, da se doseže ustrezna fiskalna naravnanost na ravni euroobmočja kot celote in da se izogiba procikličnim fiskalnim politikam. Da bi to dosegli, je treba okrepiti usklajevanje fiskalnih politik v euroobmočju, pri tem pa v celoti spoštovati Pakt za stabilnost in rast. V tem kontekstu se zdi večinoma nevtralna skupna fiskalna naravnanost, ki se za euroobmočje pričakuje v letu 2016, ustrezna glede na splošno makroekonomsko okolje in navzdol usmerjena tveganja za gospodarsko rast. V letu 2017 bi morale fiskalne politike na podlagi napovedi za postopno zmanjšanje proizvodne vrzeli uravnotežiti potrebo po izogibanju procikličnosti in zmanjšanju javnega dolga, da se obnovijo fiskalne rezerve. To bi se moralo odražati pri pripravi posodobljenih programov za stabilnost spomladi 2016 ob upoštevanju najnovejših gospodarskih in fiskalnih gibanj. Fiskalne strategije še niso dovolj rasti prijazne. Kot je poudarjeno v priporočilih državam članicam euroobmočja iz poletja 2015
                  5
               , bi morale države članice voditi tematske razprave o izboljšanju kakovosti in vzdržnosti javnih financ.

               (5)Treba je dokončno vzpostaviti bančno unijo. Prvič, do 30. novembra 2015 je treba direktivo o sanaciji in reševanju bank v celoti prenesti v nacionalne zakonodaje vseh 28 držav članic. Drugič, brez odlašanja je treba vzpostaviti ustrezno premostitveno financiranje za reševanje bank, da bo mogoče plačilo potencialnih potreb po financiranju, ki bi se pojavile od 1. januarja 2016 dalje, iz Enotnega sklada za reševanje bank. Poleg tega bi se bilo treba v prehodnem obdobju čim prej dogovoriti o fiskalno nevtralni varovalni ureditvi za Enotni sklad za reševanje bank. In tretjič, za nadaljnji razvoj bančne unije je Komisija 24. novembra 2015 za države članice euroobmočja predlagala vzpostavitev evropskega sistema zajamčenih vlog
                  6
               .

               (6)Razmere na finančnih trgih so v euroobmočju glede na akomodativno naravnano monetarno politiko na splošno še vedno ugodne. Vendar pa slabi gospodarski temelji in visoka zadolženost zasebnega sektorja še naprej negativno vplivajo na povpraševanje po bančnih posojilih in s tem na gospodarsko rast. Bančne bilance so še naprej pod pritiskom zaradi visoke stopnje slabih posojil, kar ovira kreditiranje. Zaradi raznolikih in včasih neustreznih shem insolventnosti v EU je upočasnjeno zmanjševanje dolga zasebnega sektorja, kar ovira naložbe.

               (7)Ne glede na nedavne dosežke pri krepitvi strukture ekonomske in monetarne unije je treba še zagotoviti njeno dokončanje. Poročilo petih predsednikov iz junija 2015 določa načrt za dokončanje ekonomske monetarne unije najpozneje do leta 2025
                  7
               . Evropska komisija je 21. oktobra 2015 na podlagi poročila sprejela prvi niz nadaljnjih predlogov
                  8
               . Države članice euroobmočja bi morale skupaj prevzeti odgovornost za predlagane ukrepe ter pohiteti z izvajanjem kratkoročnih in srednjeročnih pobud za dokončanje ekonomske in monetarne unije. Za nadaljnje spodbujanje konvergence v euroobmočju predlogi vključujejo ukrepe za okrepitev razsežnosti euroobmočja v okviru evropskega semestra, med drugim z zgodnejšo objavo priporočil za euroobmočje, da bi že zgodaj v postopku določili skupne izzive in pripravili podlago za oblikovanje priporočil za posamezne države članice euroobmočja, ki bodo sprejeta pozneje v okviru evropskega semestra –

               PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2016–2017 posamično in skupno znotraj Euroskupine ukrepajo tako, da:

               1.Izvajajo politike, ki podpirajo okrevanje, spodbujajo konvergenco, pospešujejo odpravo makroekonomskih neravnotežij in izboljšujejo zmogljivosti za prilagoditev. V ta namen bi morale države članice, zlasti tiste z visokimi ravnmi zasebnega in zunanjega dolga, izvesti reforme za spodbujanje produktivnosti in ustvarjanje delovnih mest, povečanje konkurenčnosti in izboljšanje poslovnega okolja. Države članice z velikimi presežki na tekočih računih bi morale prednostno izvesti ukrepe, ki pomagajo usmerjati presežne prihranke v domače gospodarstvo, da bi spodbudile domače naložbe.

               2.Izvajajo reforme, ki združujejo (i) prožne in zanesljive pogodbe o zaposlitvi, ki spodbujajo prehode na trgu dela in preprečujejo dvotirni trg dela; (ii) celostne strategije vseživljenjskega učenja; (iii) učinkovite politike za pomoč brezposelnim pri ponovnem vključevanju na trg dela; (iv) sodobne sisteme socialne zaščite, ki podpirajo tiste, ki potrebujejo pomoč, in zagotavljajo spodbude za vključevanje na trg dela, ter (v) odprte in konkurenčne proizvodne trge in trge storitev. Zmanjšajo davčni primež stroškov dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, na proračunsko nevtralen način, da bi spodbudile ustvarjanje delovnih mest.

               3.V letu 2016 ohranjajo načrtovano pretežno nevtralno fiskalno naravnanost. Do leta 2017 zmanjšajo javni dolg, da bi obnovile fiskalne rezerve, ter se izogibajo procikličnosti, pri tem pa v celoti spoštujejo Pakt za stabilnost in rast. Diferencirajo fiskalne napore posameznih držav članic ob upoštevanju njihovega položaja glede na zahteve iz Pakta za stabilnost in rast, njihovih potreb po stabilizaciji ter učinkov prelivanja v državah euroobmočja. V ta namen proučijo fiskalno naravnanost euroobmočja še pred pripravo in predstavitvijo programov za stabilnost in osnutkov proračunskih načrtov.

               4.Pospešujejo postopno zmanjševanje ravni slabih bančnih posojil in izboljšujejo postopke zaradi insolventnosti za podjetja in gospodinjstva. Države članice z visokimi ravnmi zasebnega dolga spodbujajo nadzorovano razdolževanje, tudi z omogočanjem lažje odprave nepoplačljivega dolga.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  Komisijina napoved gospodarskih gibanj iz jeseni 2015.

                     (4)
                  Letni pregled rasti za leto 2016.

                     (5)
                  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015.

                     (7)
                  Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, Poročilo Jeana-Clauda Junckerja v tesnem sodelovanju z Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariom Draghijem in Martinom Schulzem.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Švedsko
                  5
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  6
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vir tveganja neurejene odprave neravnotežij s posledicami za realni in bančni sektor je zlasti visoka in vse višja zadolženost gospodinjstev skupaj z visokimi in rastočimi cenami stanovanj ob pozitivnih kreditnih tokovih. Na makrobonitetnem področju so bili sprejeti ukrepi politike, za katere pa se lahko izkaže, da bodo nezadostni. Vrzeli v politikah ostajajo na področjih davčne ureditve, povezane s stanovanji, amortizacije hipotekarnih kreditov, delovanja ponudbe stanovanj in najemniškega trga.

               (3)Švedska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  7
               .

               (5)Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje doseganje nominalnega salda v višini –0,4 % BDP in nadaljnje izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, v celotnem obdobju trajanja programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 42,5 %, do leta 2019 pa na 39,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa previden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal –0,5 % v letu 2016 in –0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Možni prihodnji odkloni bi se ocenjevali glede na zahtevo, da se strukturni saldo ohranja v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Na Švedskem je zadolženost gospodinjstev na zelo visoki ravni in je med najhitreje rastočimi v EU v zadnjem desetletju. Zadolženost gospodinjstev do letnega razpoložljivega dohodka je po ocenah Riksbank (švedske centralne banke) v letu 2015 znašala 175 %, glede na BDP pa 87 %. Švedska ima eno najvišjih davčnih spodbud za lastništvo stanovanjskih nepremičnin v EU zaradi razmeroma nizkih davkov na nepremičnine in visoke davčne olajšave za hipotekarne obresti. Visoka stopnja zadolženosti gospodinjstev pomeni tveganje za makroekonomsko stabilnost. Vlada je sprejela nekatere ukrepe za zajezitev zadolženosti gospodinjstev, vključno z zakonodajo, namenjeno uvedbi obveznih zahtev za amortizacijo pri novih hipotekarnih posojilih, ki jo je Parlament sprejel 23. marca 2016. Sprejetje tega ključnega ukrepa je znatno zamujalo zaradi vprašanj, ki so se pojavila v zvezi s pravnim pooblastilom makrobonitetnega organa za uvedbo te zahteve. Obstaja namreč tveganje, da bodo dodatni ukrepi, ki so morda potrebni za odpravo naraščajočih neravnotežij na Švedskem, podobno zamujali, če pravni okvir v zvezi s pooblastili makrobonitetnega organa ne bo revidiran. Vlada prav tako ni sprejela nobenih ukrepov za prilagoditev fiskalnih spodbud, na primer z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti ali spremembo obdavčitve nepremičnin.

               (7)Švedski trg stanovanjskih nepremičnin ostaja potencialen vir nestabilnosti. Cene stanovanjskih nepremičnin so se v zadnjih 20 letih skoraj neprestano višale, zlasti na velemestnih območjih Stockholma in Göteborga. Cene stanovanjskih nepremičnin ne naraščajo le zaradi močnih temeljnih dejavnikov, kot je rast razpoložljivega dohodka, ampak tudi zaradi strukturne neučinkovitosti trga stanovanjskih nepremičnin. Ponudbo stanovanjskih nepremičnin ovirajo neučinkovita uporaba obstoječih stanovanjskih nepremičnin, visoka stopnja nadzora nad najemninami, šibka konkurenca v gradbenem sektorju, nezadostna razpoložljivost zemljišč za novogradnje ter dolgotrajni in zapleteni postopki načrtovanja. Obstoječa zasnova davka na transakcije pri kapitalskem dobičku od prodaje nepremičnin omejuje možnosti za učinkovitejšo uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin. Strukturna neučinkovitost povzroča nezadostne naložbe v stanovanjske nepremičnine in veliko pomanjkanje stanovanj ter prispeva k vztrajnemu naraščanju cen stanovanjskih nepremičnin. Pomanjkanje razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanjskih nepremičnin poleg tega tudi omejuje mobilnost na trgu dela in učinkovito vključevanje migrantov na trg dela. Vlada je sprejela nekatere ukrepe, vključno s povečanjem javnega financiranja za naložbe v stanovanjskem sektorju in poenostavitvijo nekaterih postopkov načrtovanja. Decembra 2015 je preiskava konkurence v gradbenem sektorju pokazala na vrsto možnih ukrepov, kot je povečanje preglednosti na področju pogodb za socialna stanovanja. Vendar vlada ni dosegla nobenega napredka pri reformi sistema določanja višine najemnin.

               (8)Švedska se kljub razmeroma veliki uspešnosti pri naložbah sooča z izzivi, ki bi lahko negativno vplivali na dolgoročno konkurenčnost države. Naložbe na področju stanovanjskih nepremičnin ovira predvsem strukturna neučinkovitost na tem trgu. Glede na omejitve, ki jih povzroča pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin, naložbe v infrastrukturo za izboljšanje povezljivosti na urbanih območjih in med njimi niso zadostne.

               (9)Švedska je v zadnjem desetletju v raziskavah PISA doživela največji padec učnega uspeha pri 15-letnikih med vsemi državami OECD in je zdaj pod povprečjem EU in OECD. Čedalje slabši rezultati šolskega izobraževanja pomenijo tveganje, da bo dolgoročno prišlo do pritiska na švedsko konkurenčnost in zmogljivost za inovacije. Pomembna razlika v uspešnosti učencev z migrantskim ozadjem in tistih brez njega prispeva k izzivu na področju izobraževanja. Tej razliki je treba glede na veliko število novih mladih migrantov, ki jih je treba vključiti v izobraževalni sistem, nameniti posebno pozornost. Učinkovito uporabo virov ovirajo nejasni mehanizmi za financiranje šol skupaj z nesistematičnim spremljanjem uporabe financiranja na različnih ravneh šolskega sistema. Vlada je dala na voljo dodatna sredstva za izboljšanje šolskih rezultatov in enakih možnosti ter sprejema ukrepe za vključevanje novih migrantov v izobraževalni sistem.

               (10)Prihod velikega števila beguncev v zadnjih letih ima za Švedsko številne socialne in gospodarske posledice. Čeprav bo prihod beguncev kratkoročno povečal javne odhodke in ustvaril dodatno domače povpraševanje, kar bo povečalo BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešne vključitve beguncev na trg dela in socialne integracije, tudi prek podpore za izobraževanje. To vprašanje je uvrščeno visoko na politično agendo tako na ravni EU kot na ravni države članice ter se bo skrbno spremljalo in analiziralo, tudi v poročilu o državi za leto 2017.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilu 1 spodaj.

               (12)Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni
                  8
               , da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (13)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Švedska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Obravnava povečanje zadolženosti gospodinjstev s prilagoditvijo davčnih spodbud, zlasti s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine. Zagotovi, da ima makrobonitetni organ pravno pooblastilo za pravočasno izvajanje ukrepov za zaščito finančne stabilnosti. Spodbuja naložbe v stanovanjske nepremičnine in izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, tudi z uvedbo večje prožnosti pri določanju višine najemnin in pregledom zasnove davka na kapitalski dobiček, da se spodbudi več transakcij s stanovanjskimi nepremičninami.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.