               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Bolgarijo
                  7
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo
                  8
               , v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Na gospodarstvo še vedno vplivajo zlasti preostale šibkosti v finančnem sektorju in visoka zadolženost podjetij, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti.

               (3)Bolgarija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  9
               .

               (5)Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na –1,9 % BDP v letu 2016 in –0,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2018 pri 31,8 %, nato pa se v letu 2019 znižal na 30,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je rahlo ugoden. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje za določen odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tako v letu 2016 kot 2017, če bo politika ostala nespremenjena. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Bolgarija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)Bolgarija je dosegla določen napredek pri izvajanju lanskega priporočila glede izboljšanja učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo, zlasti s pripravo nacionalnega načrta za zdravje, ki bo omogočil načrtovanje zdravstvenih odhodkov v skladu z ozemeljskimi merili in potrebami prebivalstva. Bolgarski zdravstveni sistem se sooča z velikimi izzivi, med drugim z omejenim dostopom do zdravstva, nizkimi sredstvi ter slabimi zdravstvenimi rezultati. Siva ekonomija kljub nedavnim prizadevanjem za izboljšanje pobiranja davkov ostaja pomemben izziv, ki vpliva na javne prihodke. Neprijavljeno delo, vključno z dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, in izogibanjem plačilu socialnih prispevkov izkrivlja trg dela in zmanjšuje davčne prihodke.

               (7)Primeri nepreudarnih poslovnih praks v finančnem sektorju so skupaj z neučinkovitim nadzorom ustvarili okolje, v katerem se neravnotežja kopičijo. Treba je na pregleden način in v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami dokončati nedavno začeti pregled sektorjev bančnih, zavarovalniških in pokojninskih skladov ter sprejeti potrebne nadaljnje ukrepe, ki bodo okrepili zaupanje v finančni sektor. Tudi nadaljnja prizadevanja za izboljšanje finančnega nadzora v bančnem in nebančnem sektorju bodo imela pomembno vlogo pri krepitvi finančnega sistema, da bo lahko podpiral porajajoče se makroekonomsko okrevanje.

               (8)Razmere na trgu dela so se nekoliko izboljšale, vendar preostale slabosti še vedno ovirajo rast in omejujejo sposobnost prilagajanja gospodarstva. Prilagajanje trga dela je oteženo zaradi strukturne narave dolgotrajne brezposelnosti, krčenja in staranja delovne sile, nizke udeležbe na trgu dela ter neusklajenosti ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih. Čeprav se brezposelnost postopoma zmanjšuje, še vedno obstajajo pomembni izzivi, na primer v zvezi z dolgotrajno brezposelnimi in mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Aktivne politike zaposlovanja bi lahko imele večjo vlogo pri nudenju podpore tem skupinam za lažji dostop do trga dela. Aktivacijo ljudi, ki prejemajo socialne ugodnosti, ovira razdrobljenost in omejeno sodelovanje med različnimi organi, ki zagotavljajo ugodnosti in storitve ponovnega vključevanja na trg dela. V okviru pilotnega projekta so bili razviti namenski centri za zaposlovanje in socialno pomoč, ki združujejo storitve agencije za zaposlovanje in agencije za socialno pomoč, vendar zaenkrat ni bila sprejeta odločitev, da se projekt izvede v večjem obsegu po zaključku pilotnega projekta decembra 2016.

               (9)Čeprav je bolgarska minimalna plača še vedno najnižja v EU, se je od leta 2011 znatno povečala, pri čemer ni objektivnih meril za določanje minimalne plače, kar ustvarja negotovost. Kljub prizadevanjem vlade in socialnih partnerjev na tem področju Bolgarija še vedno nima jasnih smernic ali preglednih meril za določanje minimalne plače, ki bi upoštevali vpliv minimalne plače na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost.

               (10)Bolgarija ima še vedno zelo visoko stopnjo tveganja revščine ali socialne izključenosti in neenakosti. Napredek v boju proti revščini in socialni izključenosti ovirajo trdovratni izzivi pri vključevanju Romov na trg dela, olajševanju prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter izboljševanju dosega in učinkovitosti socialne in zdravstvene politike ter politike trga dela. Splošna shema minimalnega dohodka zagotavlja zelo omejeno raven podpore prebivalstvu. Raven nadomestil je pod pragom revščine in ni bila povišana v skladu z rastjo povprečne minimalne plače v zadnjih letih. Ocene o dosegu nadomestil kažejo, da velik del ciljnih upravičencev ni deležen ugodnosti. Boljše doseganje ciljnih skupin ob hkratnem ohranjanju fiskalne odgovornosti bi pomagalo ublažiti revščino.

               (11)Izobraževalni sistem ima omejene zmogljivosti za vključevanje ranljivih skupin in opremljanje učencev z ustreznimi spretnostmi. Ranljive skupine, kot so Romi in učenci iz revnih družin, se še vedno soočajo z velikimi ovirami pri dostopu do izobraževanja in njegovem dokončanju. Stopnja vpisa Romov na vseh ravneh izobraževanja je znatno nižja kot pri ostalih prebivalcih. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej raste in je še posebej visoka na podeželju in v manj razvitih regijah. Odpravljanje ovir za vključevanje prikrajšanih otrok v predšolsko vzgojo je ključno za izboljšanje izobraževalnih rezultatov in preprečevanje osipa. Novi zakon o predšolski vzgoji in šolskem izobraževanju, ki ga je parlament sprejel septembra 2015, je pomemben korak k celoviti prenovi šolskega sistema. Izvajanje te zakonodaje, skupaj s ciljno usmerjenimi ukrepi za odpravo nezakonodajnih ovir za polno udeležbo prikrajšanih skupin v izobraževanju, naj bi prispevalo k dolgoročnemu izboljšanju potenciala bolgarskega gospodarstva za rast in socialne kohezije. Vpis v terciarno izobraževanje in stopnje dokončanega študija se povečujejo in stopnja zaposlenosti nedavnih diplomantov se počasi izboljšuje, čeprav je še vedno znatno pod povprečjem EU.

               (12)Tveganja, ki izhajajo iz visoke zadolženosti podjetij in ovir za razdolževanje, so še vedno znatna. Obstoječi insolvenčni okvir zagotavlja malo možnosti za učinkovito prestrukturiranje dolga in le malo prispeva k zmanjševanju visoke zadolženosti podjetij. Reforme za olajšanje postopkov zaradi insolventnosti za podjetja bi lahko izboljšale razdolževanje ter omogočile nova posojila in naložbe.

               (13)Sistem javnih naročil v Bolgariji še naprej zaznamujejo strukturne slabosti, vključno s sistematičnimi nepravilnostmi pri postopkih javnega naročanja, pomanjkanjem upravnih zmogljivosti in pomanjkljivimi nadzornimi mehanizmi, hkrati pa se zaradi sistematičnih pritožb na sodiščih dela na terenu pogosto zavlečejo. Pri popolnem prehodu na e-javno naročanje je bil dosežen zgolj omejen napredek. Pomanjkljivosti bolgarskega sistema javnih naročil vodijo do prekinitev plačil in finančnih popravkov v programih financiranja EU ter vplivajo tudi na širše poslovno okolje.

               (14)Nestabilne politike in pomanjkanje zaupanja v ključne javne ustanove, kot je pravosodje, predstavljajo pomembne ovire, ki odvračajo od naložb v bolgarsko gospodarstvo. Počasno izvajanje reform javne uprave in reform v določenih sektorjih, kot so raziskave, inovacije in energija, ovirajo napredek pri izboljšanju naložbenega okolja. Čeprav je Bolgarija sprejela strateški okvir za prenovo in posodobitev javne uprave, je napredek na tem področju počasen in izvajanje se pogosto odlaga. Pri novi zakonodaji se ocena učinka ne izvaja sistematično, čeprav si država v določeni meri prizadeva, da bi to spremenila. Pogoste spremembe pravnega okvira ustvarjajo negotovost ter vplivajo na poslovno okolje. Korupcija je še vedno razlog za precejšnjo zaskrbljenost, odziv nacionalnih organov na ta problem pa še naprej ovirajo šibke in razdrobljene institucije. Bolgarija prejema priporočila za področje reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Zato ta področja niso zajeta v priporočilih za Bolgarijo, čeprav so sicer ključna za splošno poslovno okolje.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Dodatno izboljša pobiranje davkov in sprejme ukrepe za zmanjšanje obsega neformalne ekonomije, vključno z delom na črno.

               2.Do konca leta 2016 dokonča pregled kakovosti sredstev in obremenitvene teste bank. Do konca leta 2016 dokonča pregled bilanc stanja in obremenitveni test za zavarovalnice ter pregleda sredstva zasebnih pokojninskih skladov. Sprejme potrebne nadaljnje ukrepe v vseh treh sektorjih ter nadaljuje izboljševanje nadzora bančnega in nebančnega sektorja.

               3.Okrepi in poveže socialne storitve ter aktivne politike zaposlovanja, zlasti za dolgotrajno brezposelne ter mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Poveča zagotavljanje kakovostnega izobraževanja za prikrajšane skupine, vključno z Romi. Izboljša učinkovitost zdravstvenega sistema z izboljšanjem dostopa do zdravstvenega varstva, njegovega financiranja in zdravstvenih rezultatov. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje smernice in merila za določanje minimalne plače. Poveča doseg in ustreznost sheme minimalnega dohodka.

               4.
                     Prenovi insolvenčni okvir za pospešitev postopkov sanacije in reševanja ter izboljša njihovo učinkovitost in preglednost. Poveča zmogljivost sodišč v zvezi s postopki v primeru insolventnosti. Okrepi zmogljivost agencije za javna naročila in javnih naročnikov ter izboljša zasnovo postopkov javnega naročanja in nadzor nad njimi. Pospeši uvedbo e-javnega naročanja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


             EVROPSKA
             KOMISIJA

                                       Bruselj, 13.5.2015
                                       COM(2015) 274 final

                         Priporočilo

                  PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2015

in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2015
 ---pagebreak---                                          Priporočilo

                                 PRIPOROČILO SVETA

             v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2015

             in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2015

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3,
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
        strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
        usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
        katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
        konkurenčnost.
(2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
        ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
        smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane
        smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
        ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)     Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
        Slovaške za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Slovaške za stabilnost
        za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku
        proračunskega načrta Slovaške za leto 20154 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20135.

1
       UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
2
       COM(2015) 274.
3
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
4
       C(2014) 8814 final.
 ---pagebreak--- (4)     Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti6, ki zaznamuje začetek
        evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
        isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
        opozarjanja7, v katerem Slovaška ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za
        katere je treba opraviti poglobljeni pregled.
(5)     Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
        pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
        konsolidacijo javnih financ.
(6)     Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Slovaško za leto 20158.
        V njem je bil ocenjen napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne
        države, sprejetih 8. julija 2014.
(7)     Slovaška je 29. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in
        program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
        upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)     Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za
        stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno
        izboljševal, in sicer na 2,5 % BDP v letu 2015 in nato na 0,5 % BDP v letu 2018. V
        skladu s programom za stabilnost naj bi bil srednjeročni cilj, tj. strukturni
        primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosežen leta 2017. Po pričakovanjih se bo delež
        javnega dolga v BDP rahlo zmanjšal v letu 2015 na 53,4 % BDP, nato pa naj bi se še
        naprej zmanjševal do 50,3 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na
        katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo
        načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 niso dovolj podrobno
        opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 je neto rast
        odhodkov v letih 2015 in 2016 pod referenčnim merilom, torej je skladu z zahtevami
        iz Pakta za stabilnost in rast. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob
        upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Slovaška
        izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.
(9)     Trg dela je v letu 2014 kazal znake okrevanja, vendar je brezposelnost še vedno
        velika. Negativne spodbude v sistemu socialne varnosti so se zmanjšale in dosežen je
        bil določen napredek pri zmanjševanju brezposelnosti mladih, vendar ostaja velik
        izziv dolgotrajna brezposelnost, zaposlenost Romov in nizko kvalificiranih delavcev
        pa je nizka. Čeprav je bilo sprejetih nekaj začetnih ukrepov za izboljšanje javnih
        zavodov za zaposlovanje, imajo ti omejene zmogljivosti pri zagotavljanju
        individualiziranih storitev, zlasti osebam, ki so najbolj oddaljene od trga dela.
        Stopnja zaposlenosti žensk ostaja precej pod povprečjem EU, kar kaže na nezadostno
        zagotavljanje kakovostnih in cenovno dostopnih storitev otroškega varstva ter
        razmeroma dolg starševski dopust.
(10)    Slovaška je dosegla določen napredek na področju učenja na delovnem mestu s
        sprejetjem novega zakona o poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki bo stopil v
        veljavo leta 2015. Vendar je bil dosežen omejen napredek pri izboljševanju pogojev
        za poučevanje, spodbujanju oblikovanja bolj poklicno usmerjenih programov
        dodiplomskega študija in povečanju deleža romskih otrok, vključenih v predšolsko
        vzgojo in varstvo. Sprejeti niso bili nobeni ukrepi za zagotovitev večje udeležbe
        Romov v poklicnem usposabljanju in visokošolskem izobraževanju. Dosežen je bil le
5
       UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
6
       COM(2014) 902.
7
       COM(2014) 904.
8
       SWD(2015) 44 final/2.
 ---pagebreak---        omejen napredek pri odpravi vrzeli v slovaškem raziskovalnem in inovacijskem
       sistemu, pri čemer sta glavni potrebi izboljšanje kakovosti in relevantnosti
       znanstvene baze ter spodbujanje sodelovanja med univerzami, raziskovalnimi
       ustanovami in podjetji.
(11)   Slaba kakovost poslovnega okolja na Slovaškem zmanjšuje privlačnost države za
       tuje in domače naložbe. Poslovnemu okolju še posebej škodujeta premajhna
       učinkovitost in kakovost javne uprave ter pravosodnega sistema. Javna uprava čuti
       posledice pogostega menjavanja uslužbencev in neučinkovitega upravljanja
       človeških virov. Prizadevanja za odpravo korupcije so bila doslej omejena.
       Natančneje, potreba po okrepitvi analitične in revizijske zmogljivosti davčne uprave
       ni bila obravnavana. Za javno naročanje so značilne pomanjkljivosti, ki vplivajo na
       dodeljevanje javnih sredstev.
(12)   Medtem ko so zadnje spremembe davčnega sistema prispevale k izboljšanju javnih
       financ, bodo stroški, povezani s staranjem prebivalstva, bremenili trenutno
       razmeroma razumno zadolženost Slovaške v prihodnosti. Dolgoročna vzdržnost
       javnih financ je odvisna od zmožnosti vlade, da poveča stroškovno učinkovitost
       zdravstvenega sektorja. Splošna raven učinkovitosti slovaškega zdravstvenega
       sistema je šibka in manj uspešna v primerjavi s preostalimi državami EU. Vlada je
       sprejela novo zdravstveno strategijo za obdobje 2014–2020, da bi poskusila odpraviti
       pomanjkljivosti nacionalnega zdravstvenega sistema. Strategija se izvaja, vendar
       večina ukrepov še ni začela veljati. Prav tako še naprej obstaja neučinkovitost pri
       pobiranju in upravljanju davkov.
(13)   Slabi rezultati naložb v zadnjih letih lahko omajajo dolgoročne možnosti za rast
       Slovaške. Upad zasebnih naložb med letoma 2008 in 2013 je bil posebej velik, pri
       čemer so nefinančne družbe predstavljale približno 90 % upada vseh naložb zaradi
       zmanjšanja prilivov neposrednih tujih naložb. Leta 2013 so bile naložbe v
       investicijsko blago še vedno za približno 13 % realno nižje kot leta 2008. Čeprav so
       se javne naložbe skrčile bistveno manj, ima zmanjšanje še vedno znatne posledice
       zaradi obsežnih projektov na področju prometne infrastrukture, ki so nujni, da bi
       lahko izkoristili potencial rasti v osrednjih in vzhodnih regijah Slovaške. Javne
       naložbe zavirajo tako upravne in regulativne ovire v zvezi z načrtovanjem naložb kot
       tudi pomanjkanje preglednosti in dolgotrajnost postopkov za pridobitev gradbenih
       dovoljenj in dovoljenj za uporabo zemljišč. Skladi EU predstavljajo zelo velik delež
       skupnih javnih naložb na Slovaškem v primerjavi s stopnjami v drugih državah
       članicah v njeni regiji. Poleg tega so črpanje sredstev EU ovirali šibko upravljanje
       postopkov načrtovanja, slabo načrtovanje in izbira projektov ter neizpolnjevanje
       zahtev v zvezi s presojo vplivov na okolje. Uporaba prilagojenih specifikacij v javnih
       naročilih omejuje konkurenco in povzroča visoke končne cene. Te težave bi lahko
       premagali z izboljšanjem nadzora in večjim strokovnim znanjem v javnih subjektih,
       ki sodelujejo pri javnih naročilih. Neustrezna učinkovitost in kakovost javne uprave
       in pravosodnega sistema še posebej zavirata poslovno okolje, vprašanja, kot sta
       reforma civilnega postopka in neenakomerna porazdelitev delovne obremenitve na
       sodiščih, pa še niso bila obravnavana.
(14)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske
       politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila
       program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki
       jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
       ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v
       prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh
       programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Slovaški, ampak
 ---pagebreak---         tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Njena priporočila v okviru
        evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.
(15)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Slovaške za stabilnost in meni9, da
        Slovaška izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.
(16)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike
        euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za
        države članice, katerih valuta je euro. Slovaška bi morala zagotoviti tudi celovito in
        pravočasno izvedbo teh priporočil –
PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:
1.       Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sektorja, vključno z izboljšanjem
        upravljanja bolnišničnega zdravljenja in okrepitvijo osnovnega zdravstvenega
        varstva. Sprejme ukrepe za povečanje pobiranja davkov.
2.      Sprejme dodatne ukrepe za odpravo dolgotrajne brezposelnosti, in sicer z uvedbo
        aktivacijskih ukrepov, druge priložnosti za izobraževanje in visokokakovostnega
        usposabljanja, prilagojenega potrebam posameznikov. Izboljša spodbude za ženske,
        da ostanejo na delovnem mestu ali se nanj vrnejo z izboljšanjem zmogljivosti za
        varstvo otrok.
3.      Izboljša usposabljanje učiteljev in privlačnost poučevanja kot poklica za zaustavitev
        slabšanja rezultatov izobraževanja. Poveča udeležbo romskih otrok v rednem
        izobraževanju in visokokakovostni predšolski vzgoji.
4.      Okrepi naložbe v infrastrukturo ter izboljša in racionalizira upravne postopke za
        pridobitev dovoljenj za uporabo zemljišč in gradbenih dovoljenj. Poveča konkurenco
        na področju javnih naročil in izboljša nadzorne mehanizme v zvezi z njimi.
V Bruslju,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

9
       V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 328 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2016in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Irska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Irsko
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti velike neto zunanje obveznosti ter javni in zasebni dolg, ki kljub izboljšanju še vedno predstavljajo ranljivosti.

               (3)Irska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)[Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Irsko veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga.] Vlada v programu za stabilnost za leto 2016, ki temelji na predpostavki nespremenjene politike, načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda do presežka v višini 0,4 % BDP v letu 2018. Revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil po pričakovanjih dosežen v letu 2018. Vendar letna sprememba preračunanega
                  11
                strukturnega salda v višini 0,1 % BDP v letu 2016 ne zagotavlja zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 88,2 % in se nato nadalje zmanjševal na 85,5 % v letu 2017. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Irsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od priporočene fiskalne prilagoditve v letu 2016, medtem ko je za leto 2017 napovedana skladnost. Napoveduje se, da bo Irska v letih 2016 in 2017 izpolnila prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Irska na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016.

               (6)Prizadevanja za razširitev davčne osnove so bila omejena, nedavni davčni ukrepi pa so bili osredotočeni na znižanja in oprostitve. Potreben je nadaljnji napredek pri zagotavljanju učinkovitejšega in rasti prijaznejšega davčnega sistema. Irski organi izvajajo tekoči program pregledov davčnih odhodkov, katerega rezultati so objavljeni v letnem poročilu. Vendar pregled ne zajema davčnih odhodkov, povezanih z DDV, in še vedno obstajajo možnosti za razširitev davčne osnove na podlagi povečanja najmanj izkrivljajočih davkov.

               (7)Stroškovna učinkovitost, enakopraven dostop in vzdržnost ostajajo ključni izzivi sistema zdravstvenega varstva. Določeni deli reform napredujejo, vendar odhodki za farmacevtske izdelke, zlasti zaradi visoke cene zdravil z enim samim dobaviteljem, še naprej negativno vplivajo na stroškovno učinkovitost. Finančno poslovanje in informacijski sistemi so še vedno šibki, neenakopraven dostop do primarnega zdravstvenega varstva pa še vedno predstavlja problem. Približno 40 % prebivalcev ima prost dostop do splošnih zdravnikov, ostali pa morajo prevzeti celotne stroške. Večje negotovosti so prisotne v okviru obsežne reforme sistema zdravstvenega varstva, saj je model univerzalnega zdravstvenega zavarovanja v negotovem položaju.

               (8)Za spodbujanje trajne in uravnotežene rasti v prihodnosti je treba obravnavati vprašanje infrastrukture. Po najvišji vrednosti 5,2 % BDP leta 2008 so se javne naložbe zmanjšale na 1,8 % BDP leta 2013, preden so se leta 2014 nekoliko opomogle, vendar so bile še vedno precej pod povprečjem EU. Poleg tega je kriza očitno povzročila strukturno spremembo v sestavi splošnih javnofinančnih odhodkov, in sicer stran od naložb k tekoči porabi. Investicijski odhodki so v obdobju 2010–2013 znašali le 4,8 % vseh odhodkov, kar je manj kot polovica dolgoročnega povprečja v obdobju 1995–2008. Sedem let močno zmanjšanih javnih naložb je negativno vplivalo na kakovost in ustreznost infrastrukture ter vladno podporo za nematerialne naložbe. Obstajajo ključne pomanjkljivosti na področjih stanovanj, vode, javnega prevoza in zmogljivosti za blažitev podnebnih sprememb. Povpraševanje po novih stanovanjih v glavnih mestih trenutno močno presega ponudbo. Posledično so se cene in najemnine za stanovanjske nepremičnine v mestnih območjih leta 2014 močno povišale, preden se je v letu 2015 rast upočasnila. Trenutno ni dokazov o precenjenosti, vendar lahko ovire, ki omejujejo gradbeni sektor in ponudbo stanovanj, vključno z nekaterimi, ki so povezane z javno infrastrukturo, povzročijo tveganja neravnotežij, če ne bodo odpravljene. Sprememba v javnofinančnih odhodkih je vplivala tudi na podporo javnega sektorja za raziskave in razvoj ter inovacije, ki je bila leta 2014 nižja kot leta 2007. Kar zadeva javne naložbe v raziskave in razvoj, je Irska trenutno na 22. mestu v EU. To negativno vpliva na konkurenčnost MSP.

               (9)Brezposelnost je padla pod povprečje EU in je marca 2016 znašala 8,6 %. Vendar so dolgotrajna brezposelnost in gospodinjstva z nizko delovno intenzivnostjo še vedno razlog za zaskrbljenost. Zlasti je delež dolgotrajne brezposelnosti v skupni brezposelnosti še vedno visok, in sicer 56,3 % v četrtem četrtletju leta 2015, kar je nad povprečjem EU, ki znaša 48,3 %. Leta 2014 (zadnji primerljivi podatki) je bil delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, najvišji v EU, in sicer 21,1 %, kar je veljalo zlasti za enostarševska gospodinjstva. Delež otrok (starih od 0 do 17 let), ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, je v letu 2014 padel na 30,3 %, vendar še vedno ostaja nad povprečjem EU, ki znaša 27,8 %. Ustrezen delež otrok, ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, v enostarševskih gospodinjstvih (62,5 % v letu 2014) je veliko višji od povprečja EU (48,2 %).

               (10)Irska je začela z uvedbo programa JobPath kot odziv na potrebe dolgotrajno brezposelnih in razvija pristop aktiviranja za spodbujanje ljudi s potencialom in željo, da bi na trgu dela imeli dejavnejšo vlogo. Še vedno pa ostaja izziv, kako razširiti zaposlitvene storitve za tiste, ki so tradicionalno izključeni s trga dela, vključno z invalidi in osebami, ki nudijo oskrbo. Na splošno je sistem socialnega varstva dobro zajezil učinke krize na revščino in neenakost, vendar ovire za vključujočo rast ostajajo. Nekaj napredka je bilo doseženega s postopnim ukinjanjem prejemkov, vendar zaskrbljenost še naprej vzbujajo pasti neaktivnosti za nekatera gospodinjstva. Kot odstotek plač so neto stroški otroškega varstva na Irskem med najvišjimi v EU, drugi najvišji za pare in najvišji za starše samohranilce. Kakovost zagotavljanja otroškega varstva je še vedno zaskrbljujoča. Tako je na primer leta 2014 delež diplomantov, ki delajo v sektorju predšolske vzgoje in varstva (15 %), ostal precej pod priporočeno ravnjo. Neusklajenost ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih ostaja, pri čemer se je na nekaterih področjih pojavilo pomanjkanje znanj in spretnosti, medtem ko so možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo še vedno nezadostne, zmanjšanje odhodkov za izobraževanje pa bi lahko negativno vplivalo na učne rezultate v prihodnosti.

               (11)Visoka zadolženost zasebnega sektorja odraža trajne oslabitve posojil. Konec junija 2015 je nekonsolidiran dolg zasebnega sektorja znašal 266,3 % BDP, kar je precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav se delež slabih posojil zmanjšuje zaradi oživitve gospodarstva in dejavnosti prestrukturiranja, je bil konec leta 2015 še vedno med najvišjimi v euroobmočju, in sicer je predstavljal več kot 16 % vseh posojil domačih bank. Poleg tega je konec leta 2015 pri 14,7 % hipotekarnih posojil prišlo do zamude pri odplačevanju, pri čemer so računi, ki so v zaostanku več kot dve leti, predstavljali skoraj 10 % celotnega stanja hipotekarnih posojil. Večina hipotekarnega prestrukturiranja je začasne narave, kar poudarja tveganje ponovnega neplačevanja, zlasti v primeru makroekonomskega poslabšanja ali zunanjega pretresa. Komercialna nepremičninska posojila v lasti domačih bank ter poslovna posojila in posojila za MSP so še vedno problematična področja, pri čemer delež slabih posojil predstavlja 37,3 % oziroma 13,8 %. Za trajno prestrukturiranje teh računov bo potrebnega veliko več časa in prizadevanj. Še vedno se premalo uporabljajo postopki v primeru insolventnosti fizičnih oseb, stečaj, examinership (sodno varstvo v skladu z irskim pravom za gospodarske družbe v težavah) in druga sredstva za delni odpis dolga gospodinjstev in podjetij za obnovitev njihove sposobnosti preživetja. Uvedba centralnega registra posojil je potekala počasi, čeprav je bistvenega pomena za podporo preudarnemu dodeljevanju posojil.

               (12)Zakon o pravnih storitvah iz leta 2015 je bil uzakonjen, vendar so bile v pozni fazi postopka sprejete koncesije za pravne poklice, ki so občutno zmanjšale začetni cilj reforme. Izvajanje novega okvira se je šele začelo, zato je še prezgodaj, da bi z lahko z gotovostjo trdili, da se bo okrepila konkurenca in znižali stroški. Pravne storitve so vhodni dejavnik za vse gospodarske sektorje in njihovi stroški vplivajo na konkurenčnost Irske. Stroške bo dejansko mogoče znižati le, če se določbe za povečanje konkurenčnosti in znižanje stroškov v načrtovanem regulativnem okviru uzakonijo po javnih posvetovanjih ali vključijo v predpise, ki jih bo izdal regulativni organ za pravne storitve.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Irska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Irska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane koristi, ki so jih omogočili močni gospodarski in finančni pogoji ter prodaja sredstev, za pospešitev zmanjševanja dolga. Zmanjša ranljivost za gospodarska nihanja in pretrese, med drugim z razširitvijo davčne osnove. Izboljša kakovost odhodkov, zlasti s povečanjem stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva in dajanjem prednosti javnim naložbam v osnovna sredstva, in sicer v raziskave in razvoj ter javno infrastrukturo, zlasti v promet, oskrbo z vodo in stanovanja.

               2.Razširi in pospeši izvajanje aktivacijskih politik za povečanje delovne intenzivnosti gospodinjstev ter obravnava tveganje revščine med otroci. Nadaljuje ukrepe za spodbujanje zaposlovanja s postopnim ukinjanjem prejemkov in dodatkov. Izboljša zagotavljanje kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva za polni delovni čas.

               3.
                     Dokonča trajno prestrukturiranje za zmanjšanje slabih posojil, zagotovi vzdržnost zadolževanja gospodinjstev in posojilodajalce spodbudi k zmanjšanju dolga pretirano zadolženim, vendar uspešnim podjetjem. Pospeši uvedbo v celoti delujočega centralnega registra posojil, ki bo zajemal vse kategorije posojilodajalcev in posojilojemalcev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 245 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu
            {SWD(2015) 112 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)V skladu z odstavkom 4 Protokola (št. 15) o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, za Združeno kraljestvo ne velja obveznost izogibanja čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju iz člena 126(1) PDEU, razen če prevzame euro. Odstavek 5 Protokola določa, da si mora Združeno kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (3)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (4)Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
                  1
                izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do proračunskega leta 2009/2010
                  2
               .

               (5)V skladu z določbami člena 104(8) PES je Svet 27. aprila 2009 sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. julija 2008. Svet je 2. decembra 2009 izdal revidirana priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, v katerih je Združenemu kraljestvu priporočil, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do proračunskega leta 2014/2015. Komisija je 6. julija 2010 ugotovila, da je na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2010 Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, in menila, da nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem zato ni potrebno.

               (6)Svet je [X.] junija 2015 v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da Združeno kraljestvo v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015 ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009.

               (7)V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.

               (8)V skladu s posodobljeno napovedjo Komisije iz pomladi 2015
                  3
                se po rasti v višini 2,8 % v letu 2014/2015
                  4
                pričakuje povečanje realnega BDP za 2,4 % v letu 2015/2016 in za 2,1 % v letu 2016/2017. K rasti v obeh letih največ prispeva domače povpraševanje. Zasebna potrošnja naj bi se v obdobju, ki ga zajema napoved, ob vedno hitrejši rasti nominalnih plač in še naprej nizki inflaciji postopoma okrepila. Inflacija je z najvišje vrednosti 5,2 % septembra 2011 naglo upadala in je v prvem trimesečju leta 2015 dosegla 0,1 %. Ob upoštevanju letne ocene v višini 0,4 % se bo v zadnjem trimesečju leta 2015 po pričakovanjih povečala na 1,1 %, v letu 2016 pa na 1,6 %. Po napovedih naj bi se naložbe od leta 2014 nekoliko zmanjšale, vendar bi ostale razmeroma velike zaradi ugodnih kreditnih pogojev, solidnih dobičkov podjetij in močnega povpraševanja. Sektor zunanje trgovine bo po predvidevanjih še naprej negativno vplival na rast, vendar v manjši meri, saj se za euroobmočje, ki je največji trgovinski partner Združenega kraljestva, obeti izboljšujejo. Stopnja zaposlenosti je visoka: stopnja brezposelnosti naj bi v letu 2015 padla na 5,4 %, v letu 2016 pa na 5,3 %.

               (9)Javnofinančni primanjkljaj se je z najvišje vrednosti 10,9 % BDP v letu 2009/2010 zmanjšal na 5,2 % BDP v letu 2014/2015. Strukturni saldo se je v istem obdobju zmanjšal z 8,0 % BDP na 4,7 % BDP. Povprečno letno izboljšanje strukturnega napora je med letoma 2010/2011 in 2014/2015 znašalo 0,7 % . Po prilagoditvi za učinek razlike v potencialni rasti proizvodnje med trenutno napovedjo in napovedjo, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009, ter za učinek gibanja prihodkov v primerjavi s standardno elastičnostjo pri rasti BDP, povprečen letni prilagojeni strukturni napor v obdobju po ocenah znaša 1,1 % BDP. Velika večina ukrepov za konsolidacijski načrt v višini 2,5 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015 je bila določena v izrednem proračunu iz junija 2010. Nekaj več kot četrtina jih je bila davčnih ukrepov, pri preostalih treh četrtinah pa je šlo za zmanjšanje porabe. Preostala konsolidacija javnih financ v višini približno 1 % BDP je bila izvedena prek dveh proračunskih napovedi pred proračunom iz junija 2010 ter poznejših proračunov in jesenskih napovedi do novembra 2014. Prišlo je do nekaterih premikov med tekočo in investicijsko porabo, obdobje konsolidacije pa je bilo podaljšano do leta 2018/2019.

               (10)Bruto javnofinančni dolg se je z 42,7 % BDP v letu 2007/2008 povečal na 88,4 % BDP v letu 2014/2015,  kar pomeni, da je že ves čas od leta 2009/2010 nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. K temu povečanju dolga so prispevale dinamika primarnega primanjkljaja in intervencije v finančnem sektorju, s katerimi sta bili učinkovito nacionalizirani dve banki. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se delež javnega dolga v BDP le nekoliko dodatno povečal. Obenem bi zunajbilančne postavke, povezane z intervencijami v finančnem sektorju, lahko pozitivno vplivale na prihodnje gibanje dolga.

               (11)Ker je nominalni primanjkljaj v letu 2014/2015 znašal 5,2 % BDP, Združeno kraljestvo ni odpravilo čezmernega primanjkljaja do roka iz priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. To je bilo posledica nezadostnega ukrepanja in veliko neugodnejšega izhodiščnega položaja glede rasti, saj je bila rast BDP v letu 2008/2009 popravljena navzdol za 1,0 odstotne točke na –2,3 %. Revidirano priporočilo za Združeno kraljestvo v skladu s členom 126(7) PDEU, v katerem je določen nov rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, je upravičeno v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast.

               (12)Zaradi negotovosti v zvezi z gospodarskimi in proračunskimi gibanji bi bilo treba priporočeni proračunski cilj za zadnje leto v obdobju odprave primanjkljaja določiti na raven, ki je nekoliko nižja od referenčne vrednosti iz Pogodbe, da se zagotovi učinkovita in trajna odprava primanjkljaja v zahtevanem roku.

               (13)Če bi se Združenemu kraljestvu odobrilo eno dodatno leto, kar je splošno pravilo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97, bi bilo za Združeno kraljestvo to preveč zahtevno, saj bi pomenilo prilagoditev nominalnega primanjkljaja v višini 2,2 % BDP. Takšna prilagoditev v letu 2015/2016 bi lahko znatno vplivala na nedavno okrepitev realne rasti plač, kar bi imelo negativne posledice za rast. Poleg tega bi zahtevala izvedbo dodatnih ukrepov v zelo kratkem času. Na podlagi posodobljene napovedi Komisije iz pomladi 2015 bi takšna prilagoditev zelo negativno vplivala na gospodarsko rast. Zato se zdi primerno Združenemu kraljestvu podaljšati rok za odpravo čezmernega primanjkljaja za dve leti.

               (14)Odobritev dveh dodatnih let za odpravo čezmernega primanjkljaja bi pomenila določitev vmesnih ciljev za nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP v letu 2015/2016 in 2,7 % BDP v letu 2016/2017. Izboljšanje strukturnega proračunskega salda, ki ga pomenita ta cilja, znaša 0,5 % BDP v prvem letu in 1,1 % BDP v drugem. Osnovni scenarij je posodobljena pomladanska napoved Komisije iz leta 2015, ki vključuje že prej napovedane diskrecijske ukrepe v višini 1,4 % BDP v letih 2015/2016 in 2016/2017, pri približno treh četrtinah teh ukrepov pa gre za zmanjšanje odhodkov. Ta prilagoditvena pot zagotavlja zadosten varnostni razmik glede na referenčno vrednosti za primanjkljaj v višini 3 % BDP in je po predvidevanjih najmanj škodljiva za rast, obenem pa omogoča skladnost z minimalnim letnim strukturnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP. Za uresničitev teh ciljev mora Združeno kraljestvo v celoti in pravočasno izvesti ukrepe, napovedane do vključno proračuna za leto 2015, pri čemer morajo biti morebitne spremembe sedanjih načrtov fiskalno nevtralne; v tem primeru ne bodo poleg napovedanih potrebni nobeni dodatni ukrepi –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               (1)Združeno kraljestvo bi moralo najpozneje do leta 2016/2017 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

               (2)Združeno kraljestvo bi moralo v letu 2015/2016 doseči nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP, v letu 2016/2017 pa v višini 2,7 % BDP, kar bi glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 moralo ustrezati izboljšanju strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2015/2016 in 1,1 % BDP v letu 2016/2017.

               (3)Združeno kraljestvo bi moralo v celoti izvesti vse ukrepe za konsolidacijo, vključene v vse proračune in jesenske napovedi do vključno proračuna za leto 2015, da doseže priporočeni strukturni napor, pri čemer morajo biti morebitne spremembe sedanjih načrtov fiskalno nevtralne. Združeno kraljestvo bi moralo v prihodnjem pregledu porabe podrobneje opredeliti zmanjšanje odhodkov. Zmanjšanje odhodkov je nujno za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016/2017.

               (4)Združeno kraljestvo bi moralo pospešiti zmanjševanje nominalnega primanjkljaja v letih 2015/2016 in 2016/2017, če bodo gospodarski, finančni in proračunski pogoji boljši od trenutno pričakovanih. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Zlasti bi se bilo treba izogniti nadaljnjemu zmanjšanju naložb v osnovna sredstva.

               (5)Svet je določil rok [15. oktober] 2015, do katerega mora Združeno kraljestvo sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.

               Poleg tega bi morali organi Združenega kraljestva (i) izpolniti obveznost določitve srednjeročnega cilja iz Pakta za stabilnost in rast ter (ii) izvesti načrtovane reforme za zvišanje starostne meje za upokojitev in tako prispevati h krepitvi dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

               Nazadnje bi moralo Združeno kraljestvo za zagotovitev uspešnosti strategije konsolidacije javnih financ slednjo podpreti tudi s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, naslovljenimi na Združeno kraljestvo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki zadevajo preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               To priporočilo je naslovljeno na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo, so na voljo na naslovu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  Rast BDP v prvem trimesečju leta 2015 je bila objavljena po zaključku pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015, zato ta ocena učinkovitih ukrepov temelji na posodobljeni napovedi.

                     (4)
                  Objavljena pomladanska napoved vsebuje le podatke za koledarska leta. Vrednosti za proračunska leta se izračunajo na podlagi četrtletnih podatkov iz objavljenih napovedi.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 508 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Španija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Španijo
                  8
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja s čezmejnimi učinki. Zlasti se ob presežkih tekočega računa zmanjšujejo neto zunanje obveznosti Španije, ki pa kljub temu ostajajo precejšnje, zato je država izpostavljena spremembam razpoloženja na trgu. Dolg zasebnega sektorja, zlasti družb, se je znatno zmanjšal, medtem ko je dolg gospodinjstev še vedno visok. Gospodarska rast je postala glavno gonilo zmanjševanja dolga, vendar tveganja za fiskalno vzdržnost v srednjeročnem obdobju ostajajo visoka. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov neravnotežij na špansko gospodarstvo ter zaradi njegove velikosti in čezmejnega pomena tudi na ekonomsko in monetarno unijo. Finančni sektor pod vplivom nadaljnjega prestrukturiranja, nizkih stroškov financiranja in gospodarskega okrevanja še naprej kaže visoko stopnjo stabilnosti. V zadnjih letih je bilo ustvarjeno veliko delovnih mest in brezposelnost se hitro znižuje, vendar je še vedno zelo visoka. Reforme trga dela in upočasnitev rasti plač so v zadnjih letih pomembni dejavniki močnega ustvarjanja delovnih mest in krepitve konkurenčnosti.

               (4)Španija je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 29. aprila 2017 pa program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  10
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  11
               .

               (6)Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v programu za stabilnost za leto 2017 v skladu s pozivom Sveta z dne 8. avgusta 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2018. Nominalni primanjkljaj naj bi se še naprej nižal in v letu 2020 znašal 0,5 % BDP. Projekcije odhodkov v programu upoštevajo uresničenje pogojnih obveznosti, povezanih z avtocestami in finančnim sektorjem, ki v letih 2017 in 2018 znašajo blizu 0,4 % oz. 0,2 %. Španija v časovnem obdobju, ki ga zajema program za stabilnost, predvidoma ne bo dosegla srednjeročnega cilja izravnanega proračunskega položaja v strukturnem smislu. Preračunani strukturni saldo
                  12
                naj bi v letu 2020 dosegel –1,9 % BDP. V programu za stabilnost je predvideno, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2017 znižal na 98,8 %, v letu 2018 na 97,6 %, v letu 2020 pa 92,5 % BDP. Makroekonomske predpostavke v programu so do leta 2018 verjetne, po tem pa nekoliko ugodne. Na splošno načrtovano doseganje ciljev še vedno temelji na ugodnih gospodarskih obetih, ki pa so povezani s tveganji. Druga tveganja za dosego fiskalnih ciljev izvirajo iz negotovosti glede učinka nedavnih davčnih ukrepov. Če poleg tega upoštevamo še predpostavljeno uresničenje pogojnih obveznosti (ki v napovedi Komisije niso upoštevane), program temelji na precej višji omejitvi odhodkov v letih 2017 in 2018, kot je predvidena v napovedi Komisije. Nazadnje, ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja za leto 2018, še niso bili opredeljeni.

               (7)Svet je 8. avgusta 2016 od Španije zahteval, naj do leta 2018 odpravi čezmerni primanjkljaj, in sicer naj zmanjša primanjkljaj sektorja država na 4,6 % BDP v letu 2016, na 3,1 % BDP v letu 2017 in na 2,2 % BDP v letu 2018. To izboljšanje primanjkljaja sektorja država je glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 skladno s poslabšanjem strukturnega salda za 0,4 % BDP v letu 2016 ter njegovim izboljšanjem za 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Španija je v letu 2016 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP, kar je rahlo pod ciljem, ki ga je določil Svet. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2017 naj bi se nominalni primanjkljaj ob nespremenjenih politikah v letu 2017 znižal na 3,2 % BDP in v letu 2018 dodatno na 2,6 % BDP, kar je 0,1 % oz. 0,4 % BDP nad ciljnimi vrednostmi nominalnega primanjkljaja, določenimi v programu za stabilnost in pozivu Sveta. Napoved v nasprotju s programom za stabilnost ne predpostavlja uresničenja zgoraj navedenih pogojnih obveznosti. Kumulativni fiskalni napor naj bi bil v obdobju 2016–2017 ravno komaj zagotovljen, v letu 2018 pa ob nespremenjenih politikah po napovedih ne bo dosegel ravni, ki jo je zahteval Svet. Poleg tega je Svet avgusta 2016 zahteval, naj Španija sprejme ukrepe za izboljšanje svojega fiskalnega okvira, vendar v programu za stabilnost niso omenjeni načrti, da bi se okrepil prispevek pravila glede porabe iz zakona o stabilnosti k vzdržnosti javnih financ. Na splošno Svet meni, da bodo zlasti v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi Španija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast in zlasti pogoje iz poziva Sveta z dne 8. avgusta 2016.

               (8)Španija še vedno nima jasnega in usklajenega okvira politike javnega naročanja, ki bi zagotavljal pravno skladnost, visoko raven konkurence in gospodarske učinkovitosti (prek učinkovitih mehanizmov predhodnega in naknadnega nadzora), večjo preglednost ter usklajevanje med naročniki in subjekti na vseh ravneh države. Vlada je v letu 2017 predlagala nekatere ukrepe, ki bi izboljšali sistem nadzora javnega naročanja in trenutno čakajo na potrditev parlamenta.

               (9)Španija je dosegla napredek pri boju proti korupciji, zlasti kar zadeva preglednost upravnega odločanja, in sicer pri uveljavitvi zakonodaje o preglednosti financiranja strank, razkritju sredstev in navzkrižju interesov. Zdaj se pozornost preusmerja k izvajanju teh ukrepov. Vendar kljub velikemu porastu preiskav na področju korupcije, ki vključujejo primere na lokalni in regionalni ravni, na teh ravneh niso bile razvite preventivne strategije za omejitev tveganj za korupcijo, prav tako pa ni skupne strategije za preprečevanje korupcije, ki bi zajemala vse ravni države. Prav tako še niso bili sprejeti konkretni ukrepi za odpravo drugih pomanjkljivosti, kot so pomanjkanje zakonodaje za zaščito žvižgačev, stopnja neodvisnosti nedavno ustanovljenega urada za navzkrižje interesov ter pomanjkanje zakonodaje o lobiranju. Problematični so tudi dolgotrajni sodni postopki pri primerih korupcije. Čeprav je bil zakon o kazenskem postopku leta 2015 spremenjen, da bi se omejil čas, določen za preiskave, in zmanjšali neupravičeni zaostanki pri kazenskih postopkih, bi lahko ta ukrep povzročil nekaznovanje v zapletenih korupcijskih primerih, pri katerih predpisani roki ne bi zadoščali za pripravo pregona.

               (10)Čeprav je splošna stopnja DDV v skladu s povprečjem EU, ima Španija razmeroma nizke prihodke iz naslova DDV. Glavni razlog za to je, da Španija v velikem obsegu uporablja oprostitve ali nižje stopnje za različne proizvode in storitve. Zato je imela leta 2014 največjo vrzel v politiki v EU (59 % v primerjavi s približno 44 %, kolikor znaša povprečje EU). Podobno so tudi prihodki Španije iz naslova okoljskih davkov med najnižjimi v EU, kljub nekaterim ukrepom, sprejetim v zadnjih letih, zlasti v energetskem sektorju. Obdavčitev onesnaževanja in rabe virov lahko ustvarja višje prihodke in prinese pomembne družbene in okoljske koristi. Prisotna je tudi normativna razpršenost, ki pomeni heterogen pristop do nekaterih okoljskih davkov na regionalni ravni. Kar zadeva odhodke, je vlada pri španski neodvisni fiskalni instituciji AIReF naročila pregled porabe, ki zajema vse ravni države. Pregled lahko prispeva k opredelitvi področij, na katerih bi bilo mogoče potrebe po odhodkih pokriti z učinkovitejšo rabo virov.

               (11)V zadnjih letih je bilo ob podpori reform trga dela in upočasnitve rasti plač ustvarjenih veliko delovnih mest. Brezposelnost se hitro zmanjšuje, vendar ostaja med najvišjimi v EU, zlasti med mladimi in nizko usposobljenimi, pri katerih obstaja tveganje umika s trga dela. Skoraj polovica brezposelnih je brez dela več kot eno leto. Španija uvaja ukrepe za podporo mladim, zlasti s širitvijo meril za upravičenost do jamstva za mlade, in za okrepitev individualne podpore za dolgotrajno brezposelne. Učinkovitost teh ukrepov je odvisna tudi od uspešnosti regionalnih zavodov za zaposlovanje. Okrepiti bi bilo mogoče njihovo sodelovanje s socialnimi službami, da se izboljša zagotavljanje razširjenih storitev za iskalce zaposlitve, zlasti za dolgotrajno brezposelne in upravičence do shem zajamčenega dohodka. Hkrati bi bilo mogoče okrepiti sodelovanje javnih zavodov za zaposlovanje z delodajalci, zlasti s povečanjem deleža prostih delovnih mest, ki jih posredujejo zavodi za zaposlovanje.

               (12)Španija ima enega najvišjih deležev zaposlitev za določen čas v EU in številne pogodbe za določen čas se sklenejo za zelo kratko obdobje. Stopnje prehajanja s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas so v primerjavi s povprečjem EU zelo nizke. Razširjena uporaba pogodb o zaposlitvi za določen čas je povezana z nižjo rastjo produktivnosti (kar vključuje manj možnosti za usposabljanje na delovnem mestu), slabšimi delovnimi pogoji in večjim tveganjem revščine. Zdi se, da nedavne reforme trga dela rahlo pozitivno vplivajo na zmanjševanje segmentacije med pogodbami za nedoločen čas in pogodbami za določen čas, okrepitev inšpekcij dela pa kaže pozitivne rezultate pri obravnavanju zlorab pogodb za določen čas. Vendar nekatere značilnosti španskega trga dela, kot je negotovost v primeru pravnega spora zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi skupaj z razmeroma visokimi odpravninami za delavce s pogodbami za nedoločen čas, še vedno lahko odvračajo od zaposlovanja za nedoločen čas. Poleg tega sistem spodbud za zaposlovanje ostaja razpršen in ni učinkovito ciljno usmerjen na spodbujanje zaposlitev za nedoločen čas. Španija je sicer nedavno ustanovila delovno skupino za kakovost zaposlovanja, vendar po sprejetju sporazuma med vlado in socialnimi partnerji iz leta 2014 še ni oblikovala celovitega načrta za boj proti segmentaciji trga dela.

               (13)Med regijami in shemami še vedno obstajajo razlike pri pogojih za upravičenost do shem zajamčenega dohodka ter povezavo med aktivacijo in zaščito. Nekatere kategorije ranljivih gospodinjstev so izključene iz shem zajamčenega dohodka. Omejena učinkovitost shem je delno posledica velikih razlik v ustreznosti in pogojih za dostop pri regionalnih shemah minimalnega dohodka ter razdrobljenosti nacionalnega sistema prejemkov in nadomestil v več shem, ki so namenjene različnim kategorijam iskalcev zaposlitve in jih upravljajo različni organi. Razdrobljenost povzroča prekinitve podpore tistim, ki jo potrebujejo, in ovira zagotavljanje integriranih načinov. V odziv na številne izzive se izvaja študija, katere namen je oceniti učinkovitost nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore. Ciljna naravnanost družinskih prejemkov in nadomestil je slaba. Poleg tega je sistem davčnih ugodnosti na splošno nekoliko regresiven, če upoštevamo vpliv davčnih odbitkov. Poleg tega se uporaba otroškega varstva močno povečuje z rastjo družinskega dohodka, kar kaže na ovire za dostop do varstva za starše z nizkimi dohodki. Zagotavljanje storitev dolgotrajne oskrbe se izboljšuje, vendar se po regijah razlikuje in trenutne potrebe še vedno niso pokrite.

               (14)Slabi rezultati izobraževanja negativno vplivajo na dolgoročnejši potencial za rast produktivnosti v Španiji. Kljub pomembnemu izboljšanju v zadnjih letih stopnja zgodnjega opuščanja šolanja ostaja med najvišjimi v EU. Med regijami so velike razlike pri zgodnjem opuščanju šolanja in uspehu učencev, zlasti pri osnovnih znanjih. Med glavnimi dejavniki uspešnega šolskega izobraževanja v regijah z dobrimi rezultati sta usposabljanje učiteljev in individualna podpora učencem. Španija ima drugo najvišjo stopnjo ponavljanja razredov v EU, kar povečuje tveganje osipa v šolah, zmanjšuje pričakovanja glede uspeha in povečuje stroške izobraževanja. Zaposljivost diplomantov s terciarno izobrazbo ostaja razmeroma nizka. Zmanjšana mobilnost študentov in akademskega osebja, omejene možnosti pripravništev, pomanjkanje spodbud in togost pri upravljanju univerz še vedno predstavljajo ovire za sodelovanje z gospodarstvom na področju izobraževanja ali raziskav.

               (15)Za okrepitev produktivnosti in konkurenčnosti bi Španiji koristilo nadaljnje spodbujanje raziskav in inovacij. Vendar se inovacijska uspešnost zmanjšuje in je zdaj na nižji ravni kot leta 2007, medtem ko se vrzel med Španijo in povprečjem EU postopno povečuje. Nizko inovacijsko uspešnost spremlja upadanje odhodkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj, kar kaže na slabosti pri okviru upravljanja raziskav in inovacij. V začetku leta 2017 je začela delovati državna agencija za raziskave, pristojna za upravljanje sredstev centralne države za financiranje raziskav in inovacij. Zaenkrat ni sistematičnega večletnega načrtovanja proračunov za podporne programe. Poleg tega se učinkovitost podpornih programov ne vrednoti sistematično, da bi se izboljšala njihova zasnova in izvajanje. Zaradi pomanjkanja spodbud in togosti pri upravljanju univerz tudi javno-zasebno sodelovanje ostaja šibko, mobilnost raziskovalcev med javnim in zasebnim sektorjem pa je nizka. Usklajevanje med različnimi ravnmi države ni optimalno, posledično pa se nacionalne in regionalne politike ne izvajajo v popolni sinergiji.

               (16)Španska mala podjetja so praviloma znatno manj produktivna kot primerljiva podjetja v drugih velikih državah članicah EU. Ker so mala podjetja v Španiji zelo razširjena, to pomembno vpliva na produktivnost celotnega gospodarstva. Zmanjšanje ovir za ustanavljanje, poslovanje in rast podjetij bi tako povečalo naložbe in produktivnost. Španska vlada je v zadnjih letih sprejela več ukrepov za olajšanje ustanavljanja podjetij in njihovo rast. Konsolidacija in polno izvajanje teh reform sta bistvena, da bi v celoti izkoristili njihove prednosti. Zakon o enotnosti trga, sprejet leta 2013, prispeva k zmanjšanju dodatnih stroškov za podjetnike, ki jih povzročajo znatne razlike in podvajanja v poslovnih predpisih med posameznimi regijami. Podjetja vse bolj uporabljajo pritožbeni mehanizem, predviden v tem zakonu, za pridobitev sodnega varstva zaradi ovir pri dostopu do trga, kar kaže na morebitno potrebo po nadaljnji poenostavitvi postopkov za izdajanje dovoljenj. Za usklajevanje med ustreznimi javnimi upravami, tudi na ravni organov za sektorsko usklajevanje, so potrebna okrepljena prizadevanja. To je bistveno za zagotovitev, da obstoječa in prihodnja zakonodaja na vseh ravneh učinkovito zmanjšuje nepotrebne ovire za vstop na trg, kar vključuje nove poslovne modele v sodelovalnem gospodarstvu. V sektorju trgovine na drobno dvojna dovoljenja za ustanavljanje v tem sektorju še naprej po nepotrebnem omejujejo vstop na trg. Zahteve za dostop do trga, predvidene v področni zakonodaji, ki ureja storitve najema vozil s šoferji in storitve kratkoročnega najema stanovanj na regionalni ravni, bi lahko po nepotrebnem ovirale uravnotežen razvoj sodelovalnega gospodarstva. Španija je v prvih mesecih leta 2017 sprejela ukrepe za boljše izvajanje zakona o enotnosti trga, kot so na primer nedavno sprejete smernice za njegovo izvajanje ter objavljeni katalog dobrih in slabih praks pri njegovi uporabi.

               (17)Regulacija poklicnih storitev je še vedno sorazmerno omejevalna. Protekcionistične pravice („rezervirane dejavnosti“) se selektivno podeljujejo nekaterim ponudnikom storitev in izključujejo druge, ki imajo ustrezne podobne kvalifikacije. V številnih poklicih je obvezno članstvo v strokovnem združenju. Za gradbene inženirje, arhitekte in turistične vodnike je stopnja restriktivnosti v Španiji višja od tehtanega povprečja EU. Nižja od povprečja EU pa je za patentne zastopnike in odvetnike, čeprav za dostop do odvetniškega poklica v Španiji veljajo strožje omejitve kot za kateri koli drug poklic.
                  13
                Osnutek zakona o poklicnih storitvah, ki med drugim predvideva racionalizacijo članstev v strokovnih združenjih, še vedno ni bil sprejet. Ta reforma določa tudi večjo preglednost in odgovornost poklicnih združenj, odpiranje neupravičeno rezerviranih dejavnosti in ohranjanje enotnosti trga pri dostopu do poklicnih storitev in njihovem opravljanju v Španiji.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  14
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Španija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi skladnost s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016 o pozivu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z ukrepi za okrepitev fiskalnega okvira in okvira javnega naročanja. Izvede celovit pregled odhodkov, da bi opredelila morebitna področja, primerna za izboljšanje učinkovitosti porabe.

               2.Okrepi usklajevanje med regionalnimi zavodi za zaposlovanje, socialnimi storitvami in delodajalci, da bi se bolje odzivala na potrebe iskalcev zaposlitve in delodajalcev. Sprejme ukrepe za spodbujanje zaposlovanja za nedoločen čas. Zmanjša regionalne razlike in razdrobljenost pri shemah zajamčenega dohodka in izboljša družinsko podporo, vključno z dostopom do kakovostnega otroškega varstva. Poveča ustreznost terciarnega izobraževanja za potrebe trga dela. Zmanjša regionalne razlike pri rezultatih izobraževanja, zlasti z okrepitvijo usposabljanja učiteljev in individualne podpore učencem.

               3.Zagotovi ustrezne in stalne naložbe v raziskave in inovacije ter okrepi njihovo upravljanje na vseh ravneh države. Zagotovi celovito in pravočasno izvajanje zakona o enotnosti trga za obstoječo in prihodnjo zakonodajo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  UL C92/01, 24.3.2017, str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.