title: Priporočilo Komisije z dne 8. septembra 2011 o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 ( klici v sili eCall ) Besedilo velja za EGP

text:
               22.11.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/46

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 8. septembra 2011
   o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 („klici v sili eCall“)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/750/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odločba Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 o uvedbi enotne evropske številke za klic v sili (1) določa, da države članice zagotovijo, da se številka 112 uvede v javna telefonska omrežja kot enotna evropska številka za klic v sili.

               (2)

               Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami („Direktiva o univerzalnih storitvah“) (2) določa, da države članice zagotovijo ustrezno odgovarjanje in ravnanje s klicem na številko 112 in da lahko vsi končni uporabniki pokličejo na številko 112 brezplačno.

               (3)

               Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (3) opredeljuje usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall kot prednostno nalogo. Uvedba takšne usklajene storitve v vseh vozilih v Evropski uniji lahko v veliki meri zmanjša število smrtnih žrtev in resnost poškodb, ki so posledica prometnih nesreč.

               (4)

               Pomembno je, da vse države članice oblikujejo skupne tehnične rešitve in prakse za zagotavljanje storitev klica v sili. Za oblikovanje skupnih tehničnih rešitev si je prek evropskih organizacij za standardizacijo treba prizadevati, da bi se omogočilo lažje uvajanje storitve eCall, zagotovila medobratovalnost in kontinuiteta storitve po vsej EU in zmanjšali izvedbeni stroški za Evropsko unijo.

               (5)

               Usklajene rešitve po vsej Evropi bi zagotovile medobratovalnost za prenos glasovnih/avdio klicev in zbiranje minimalnega sklopa podatkov s strani avtomobilskega sistema eCall, namenjenih centrom za obveščanje, vključno s točno informacijo o kraju in časom nesreče. Usklajene rešitve bi zagotovile tudi kontinuiteto storitve eCall v vseh evropskih državah. Zaradi gostega čezmejnega prometa v Evropi narašča potreba po skupnem protokolu za prenos podatkov, da bi se zagotovil prenos takšnih podatkov do centrov za obveščanje in služb za nujno pomoč, s čimer bi se lahko izognili nejasnostim ali napačnemu tolmačenju prenesenih podatkov.

               (6)

               Za učinkovito izvajanje usklajene vseevropske medobratovalne storitve eCall je potrebno, da se glasovni/avdio klici skupaj z minimalnim sklopom podatkov o nesreči, ki jih zbere avtomobilski sistem, samodejno prenesejo v ustrezen center za obveščanje, ki lahko prejme in uporabi posredovane podatke o lokaciji.

               (7)

               Dogovori o posredovanju podatkov centrom za obveščanje s strani operaterjev mobilnih omrežij morajo biti sklenjeni na pregleden in nediskriminatoren način, pri čemer je treba upoštevati vse morebitne stroškovne vidike, kjer je to primerno.

               (8)

               Usklajena rešitev za vso Evropo lahko zagotovi tudi medobratovalnost za napredne aplikacije eCall, kot je zagotavljanje dodatnih podatkov, npr. o senzorjih za zaznavanje trka, vrsti nevarnega blaga, ki se ga prevaža, ali o številu potnikov v vozilu.

               (9)

               Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij („Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah“) (5) na splošno določata, da se morata v celoti spoštovati pravici do zasebnosti in varstva podatkov in da se za ta namen izvajajo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi. Vendar pa omogoča, da službe za nujno pomoč lahko uporabljajo podatke o kraju nesreče brez privolitve zadevnega uporabnika. Države članice morajo predvsem zagotoviti pregledne postopke za urejanje načina, po katerem lahko ponudnik javnega telekomunikacijskega omrežja oziroma storitve ne upošteva odsotnosti privolitve uporabnika v zvezi z obdelavo podatkov o lokaciji za vsak priključek pri organizacijah, ki obravnavajo klice v sili in ki jih država članica kot take prizna.

               (10)

               Storitev eCall mora upoštevati priporočila delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29ter iz delovnega dokumenta o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall, sprejetega 26. septembra 2006, v skladu s katerimi vozila, opremljena z napravami eCall, ne smejo biti sledljiva pri običajnem delovanju, in da mora minimalen sklop podatkov, ki jih pošlje naprava eCall, vključevati minimalne podatke, ki so potrebni za ustrezno obravnavanje klicev v sili.

               (11)

               To priporočilo bo državam članicam omogočilo oblikovati odzivno organizacijo za eCall, ki bo najbolj ustrezala njihovi infrastrukturi za nujno pomoč.

               (12)

               Cilj ukrepov akcijskega programa Evropske unije na področju civilne zaščite mora biti vključevanje ciljev civilne zaščite v druge politike in ukrepe Unije, kakor tudi zagotavljanje skladnosti programa z drugimi ukrepi Unije. S tem se Komisija pooblasti za izvajanje ukrepov za povečanje pripravljenosti organizacij, ki so vključene v civilno zaščito v državah članicah, in sicer s krepitvijo njihove zmožnosti na odzivanje na nesreče in z izboljšanjem tehnik in metod odzivanja ter takojšnjo pomoč. To lahko vključuje obravnavanje in uporabo podatkov eCall s strani centrov za obveščanje in služb za nujno pomoč.

               (13)

               Za uspešno izvajanje storitve eCall po vsej Uniji je treba obravnavati vprašanja v zvezi z izvajanjem in uskladiti roke za uvedbo novih sistemov. Evropska platforma za izvajanje storitve eCall, ki jo je Komisija ustanovila februarja 2009 v obliki partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem, omogoča vsem zainteresiranim stranem, da obravnavajo in se dogovorijo o načelih za usklajeno in pravočasno izvajanje.

               (14)

               Za izpolnitev ciljev tega priporočila je nujno potreben neprekinjen dialog med operaterji in ponudniki storitev mobilnih omrežij ter javnimi organi, vključno s službami za nujno pomoč.

               (15)

               Glede na neprekinjen razvoj konceptov in tehnologij se države članice spodbuja, da spodbudijo in podprejo razvoj storitev nujne pomoči – na primer turistom in potnikom ter prevoznikom nevarnega blaga po cesti – in da podprejo razvoj in izvajanje specifikacij skupnega vmesnika pri zagotavljanju vseevropske medobratovalnosti takšnih storitev –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice morajo uporabljati naslednje usklajene pogoje in načela za ročno ali samodejno pošiljanje klicev v sili prek avtomobilskega telematskega terminala centrom za obveščanje prek enotne evropske številke za klic v sili 112.

               2.

               V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                           (a)

                           „služba za nujno pomoč“ je služba, ki jo kot tako prizna država članica in ki zagotavlja takojšnjo in hitro pomoč v okoliščinah, ki neposredno ogrožajo življenje, zdravje ali varnost posameznika ali ljudi, zasebno ali javno lastnino ali okolje, vendar ne nujno samo teh okoliščinah;

                           (b)

                           „center za obveščanje“ je dejanska prva lokacija sprejema klicev v sili, za katero je odgovoren javni organ ali zasebna organizacija, ki jo priznava nacionalna vlada, pri čemer je „najprimernejši center za obveščanje“ tisti, ki ga organi vnaprej določijo kot center, ki sprejema klice v sili z določenega območja ali klice v sili določene vrste (npr. klice v sili eCall);

                           (c)

                           „eCall“ je avtomobilski klic v sili na številko 112, ki je opravi bodisi samodejno s sprožitvijo avtomobilskih senzorjev bodisi ročno in ki prek mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese standardiziran minimalen sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med potniki v vozilu in najprimernejšim centrom za obveščanje;

                           (d)

                           „vrednost kategorije službe za nujno pomoč“ je 8-bitna vrednost, ki se uporablja za mobilne klice v sili, da bi se označila določena vrsta klica v sili (1-policija, 2-reševalci, 3-gasilci, 4-pomorska policija, 5-gorski reševalci, 6-ročno sprožen eCall, 7-samodejno sprožen eCall, 8-rezerva), kot je označeno v preglednici 10.5.135d specifikacij ETSI TS 124.008;

                           (e)

                           „diskriminator za eCall“ ali „indikator eCall“ je „vrednost kategorije službe za nujno pomoč“, ki se dodeli klicem v sili eCall v skladu s specifikacijami ETSI TS 124.008 (tj. „6-ročno sprožen eCall“ in „7-samodejno sprožen eCall“) in ki omogoča razlikovanje med klici na številko 112 z mobilnih terminalov ter klici na številko 112 z avtomobilskih terminalov pa tudi med ročno in samodejno sproženimi klici v sili eCall;

                           (f)

                           „minimalen sklop podatkov“ so vsi podatki, ki jih je treba poslati centrali za sprejemanje klicev v sili v skladu s standardom EN 15722, ter

                           (g)

                           „operater mobilnega telekomunikacijskega omrežja“ ali „operater mobilnega omrežja“ pa je ponudnik storitev javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja.

               3.

               Države članice opredelijo podrobna pravila za operaterje javnega mobilnega omrežja, ki v teh državah obravnavajo klice v sili eCall. Pravila morajo biti v celoti skladna z določbami o varstvu podatkov iz direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES. Poleg tega morajo navajati najprimernejši center za obveščanje, na katerega je treba preusmeriti klice v sili eCall.

               4.

               Države članice zagotovijo, da operaterji mobilnih omrežij izvajajo mehanizme za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ v svojih omrežjih. To je treba izvršiti do 31. decembra 2014.

               5.

               Operaterji mobilnih omrežij morajo klice v sili eCall obravnavati enako kot vse druge klice na enotno evropsko številko za klic v sili 112.

               6.

               Države članice od svojih nacionalnih organov zahtevajo, da o ukrepih, sprejetih v zvezi s tem priporočilom, in o stanju izvajanja mehanizmov za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ s strani operaterjev mobilnih omrežij v njihovih omrežjih poročajo Komisiji do konca marca 2012, da bi Komisija lahko opravila pregled ob upoštevanju nastalih zahtev za centre za obveščanje.

      V Bruslju, 8. septembra 2011

            Za Komisijo

         Neelie KROES

            Podpredsednica

      (1)  UL L 217, 6.8.1991, str. 31.

      (2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

      (3)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

      (4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

      (5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.


title: 2014/208/EU: Priporočilo Komisije z dne 9. aprila 2014 o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja ( „upoštevaj ali pojasni“ )  Besedilo velja za EGP

text:
               12.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 109/43

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 9. aprila 2014
   o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja („upoštevaj ali pojasni“)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2014/208/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Učinkovit okvir za upravljanje podjetij je za družbo ključnega pomena, saj bodo dobro vodena podjetja dolgoročno verjetno konkurenčnejša in bolj trajnostna. Dobro upravljanje podjetja je prva in najpomembnejša odgovornost zadevnega podjetja, upoštevanje določenih standardov pa zagotavljajo pravila na evropski in nacionalni ravni. Ti vključujejo zakonodajo in mehko pravo v obliki nacionalnih kodeksov o upravljanju podjetij.

               (2)

               Cilj kodeksov o upravljanju podjetij je na podlagi preglednosti, odgovornosti in dolgoročne perspektive določiti načela za dobro upravljanje evropskih podjetij, ki kotirajo na borzi. Kodeksi vključujejo standarde in dobro prakso za podjetja, ki jim omogočajo, da uspešneje poslujejo in tako prispevajo k spodbujanju rasti, stabilnosti in dolgoročnih naložb.

               (3)

               Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij (1) od podjetij zahteva, da v svoje poslovno poročilo vključijo izjavo o upravljanju podjetja, če so bili njihovi prenosljivi vrednostni papirji sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (2).

               (4)

               Izjava o upravljanju podjetja bi morala zagotoviti bistvene informacije o ureditvi upravljanja podjetja, kot so informacije v zvezi z zadevnimi kodeksi o upravljanju podjetij, ki jih uporablja navedeno podjetje, sistemi notranje kontrole in upravljanja tveganj, skupščino delničarjev in njenimi pristojnostmi, pravicami delničarjev, upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi ter njihovimi odbori.

               (5)

               Visoka kakovost razkritij glede ureditev upravljanja podjetij omogoča uporabne informacije vlagateljem in olajša njihove odločitve glede naložb. Poleg tega poveča zaupanje vlagateljev v podjetja, v katera vlagajo. Večja preglednost v razmerju do trga lahko splošneje prinese podjetjem tudi večji ugled in večjo legitimnost, kar zadeva interesne skupine in družbo kot celoto.

               (6)

               Načelo „upoštevaj ali pojasni“, določeno v členu 20 Direktive 2013/34/EU, je ključna značilnost evropskega upravljanja podjetij. V skladu s tem načelom morajo podjetja, ki odstopajo od zadevnega kodeksa o upravljanju podjetja, v svoji izjavi o upravljanju pojasniti, od katerega dela kodeksa odstopajo in razloge za odstopanje.

               (7)

               Čeprav lahko upoštevanje kodeksa v celoti pomeni pozitiven signal trgu, z vidika upravljanja podjetij ne pomeni vedno najboljše možnosti. Odstopanja od določb v kodeksu bi lahko v nekaterih primerih omogočilo podjetju bolj učinkovito upravljanje. Pristop „upoštevaj ali pojasni“ podjetjem prinaša prožnost, saj jim omogoča, da prilagodijo svoje upravljanje glede na velikost, delniško strukturo ali sektorske posebnosti. Hkrati podpira kulturo odgovornosti, saj spodbuja podjetja, da bolj razmislijo o ureditvah upravljanja.

               (8)

               Podjetja, vlagatelji in regulativni organi široko podpirajo načelo „upoštevaj ali pojasni“ kot ustrezno orodje pri upravljanju podjetij. Vendar se v skladu z navedbami Zelene knjige iz leta 2011 o okviru EU za upravljanje podjetij (3) zdi, da prihaja do pomanjkljivosti pri uporabi načela v praksi, zlasti glede kakovosti pojasnil, ki jih predložijo podjetja v primeru odstopanja od kodeksov o upravljanju podjetij. V zvezi s tem se je velika večina zainteresiranih strani v odzivih na zeleno knjigo strinjala, da naj se od podjetij zahteva boljša kakovost pojasnil v primeru odstopanj.

               (9)

               Glede na najnovejše dokaze, ki jih je zbrala Komisija, je bilo na tem področju opaženo postopno izboljšanje. Več držav članic je na primer začelo razprave ali izdalo smernice o kakovosti pojasnil. Vendar so možne še dodatne izboljšave.

               (10)

               Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 29. marca 2012 (4) menil, da je pristop „upoštevaj ali pojasni“ uporabno orodje za upravljanje podjetij. Zlasti se je strinjal s tem, da morajo podjetja obvezno upoštevati zadevni kodeks in zagotoviti smiselna pojasnila za odstopanja od kodeksa, ki bi morala vključevati opis sprejetih alternativnih ukrepov.

               (11)

               Akcijski načrt o evropskem pravu družb in upravljanju podjetij (5) iz leta 2012 je poudaril pomen visoke kakovosti pojasnil, zlasti za vlagatelje, in napovedal pobudo Komisije za izboljšanje kakovosti poročil o upravljanju podjetij in zlasti kakovosti pojasnil.

               (12)

               Namen tega priporočila je zagotoviti smernice za podjetja in jim pomagati pri izboljšanju kakovosti poročanja o upravljanju. Glede na raznolikost pravnih tradicij in pristopov ta priporočila nudijo splošni okvir, ki se lahko še naprej razvija in prilagodi posebnim nacionalnim okoliščinam.

               (13)

               To priporočilo se uporablja za podjetja, ki morajo predložiti izjavo o upravljanju v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU in zagotoviti obrazložitve v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksov o upravljanju podjetij.

               (14)

               Čeprav je v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU to priporočilo namenjeno predvsem podjetjem, ki kotirajo na borzi, lahko tudi drugim subjektom, ki pripravljajo izjavo o upravljanju, koristi izboljšanje kakovosti informacij, ki jih nameravajo razkriti.

               (15)

               Poleg informacij, ki jih morajo podjetja zagotoviti v svoji izjavi o upravljanju, se od podjetij v nekaterih državah članic zahteva, da poročajo tudi o tem, kako uporabljajo glavna načela ali priporočila iz kodeksa. Da bi se dodatno izboljšala preglednost, se vsa evropska podjetja, ki kotirajo na borzi, spodbujajo, naj poročajo o tem, kako so upoštevala zadevne kodekse v zvezi z vidiki, ki so lahko najpomembnejši za delničarje. Poleg tega bi morala podjetja za olajšanje dostopa razmisliti o tem, da bi dala te informacije na voljo tudi na spletu.

               (16)

               Za poročanje o upravljanju podjetij po vsej Uniji ni standardnega formata. Predstavljanje informacij v splošni izjavi ali po določbah je sprejemljivo, če je informativne narave in koristno za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani. Podjetja bi se morala izogibati preveč splošnim izjavam, ki morda ne zajemajo pomembnih vidikov za delničarje, in zgolj formalnim izjavam, ki imajo nizko informativno vrednost. Prav tako bi se morala izogibati zagotavljanju obsežnih informacij, ki morda ne dajejo zadostnega vpogleda.

               (17)

               Ustrezno razkritje odstopanj od zadevnih kodeksov in razlogov za takšno odstopanje je zelo pomembno za zagotavljanje, da lahko zainteresirane strani sprejmejo odločitve na podlagi prejetih informacij o podjetjih. Takšno razkritje zmanjšuje nesorazmernost informacij med poslovodstvom podjetja in njegovimi delničarji, za slednje pa tako tudi stroške spremljanja. Podjetja bi morala jasno navesti, od katerih priporočil iz kodeksa so odstopala in za vsak primer razložiti, na kakšen način je podjetje odstopalo, razloge za odstopanje, na kakšen način je bila sprejeta odločitev za odstopanje od priporočila, časovni okvir odstopanja in sprejete ukrepe za zagotavljanje, da njihove dejavnosti ostanejo v skladu s cilji priporočila in kodeksom.

               (18)

               Pri zagotavljanju teh informacij bi se morala izogibati uporabi standardiziranega jezika in se osredotočiti na posebne okoliščine, v katerih deluje podjetje, ki pojasnjujejo odstopanje od priporočila. Pojasnila bi morala biti strukturirana in predstavljena na takšen način, da jih je mogoče enostavno razumeti in uporabiti. To bo delničarjem olajšalo konstrukti dialog s podjetjem.

               (19)

               Učinkovit pristop „upoštevaj ali pojasni“ zahteva učinkovito spremljanje, da se podjetja spodbudi k upoštevanju kodeksa o upravljanju podjetij ali pojasnitvi neupoštevanja. V zeleni knjigi iz leta 2011 je bilo ugotovljeno, da se izjave o upravljanju podjetij, ki jih podjetja objavljajo, očitno ne spremljajo, kot bi se morale, in da ima le malo držav članic javne ali specializirane organe, ki preverijo popolnost predloženih informacij, zlasti pojasnil.

               (20)

               Različni akterji, kot so odbori, revizorji in delničarji, spremljajo informacije, ki jih razkrijejo podjetja. Odbori in delničarji imajo tudi pomembno vlogo pri spodbujanju kakovosti pojasnil. Zlati aktivnejše spremljanje, ki ga izvajajo delničarji kot lastniki podjetij, bi lahko privedlo do boljših praks upravljanja podjetij.

               (21)

               Države članice in organe, odgovorne za kodekse o upravljanju podjetij, se tudi spodbuja, naj razmislijo, kako bi lahko več pozornosti namenili splošni kakovosti pojasnil o odstopanjih, ki jih predložijo podjetja v okviru obstoječih ureditev spremljanja v svojih državah. Obravnavale bi se lahko tudi dodatne spodbude za podjetja in druge zadevne strani, da bi se dodatno izboljšala kakovost pojasnil in poročanje o upravljanju podjetij na splošno.

               (22)

               Da bi se zagotovilo učinkovito spremljanje izvajanja tega priporočila, bi morale države članice nanj opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice bi morale tudi obvestiti Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      ODDELEK I

      Splošne določbe

               1.

               Namen tega priporočila je zagotoviti smernice državam članicam, organom, pristojnim za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetjem in drugim zadevnim stranem. Namen smernic je izboljšati splošno kakovost izjav o upravljanju podjetij, ki jih objavljajo podjetja v skladu s členom 20 Direktive 2013/34/EU, zlasti pa kakovost pojasnil, ki jih predložijo v primeru odstopanja od priporočil zadevnega kodeksa o upravljanju podjetij.

               2.

               Priporočljivo je, da, kjer je primerno, kodeksi o upravljanju podjetij jasno razlikujejo med deli kodeksa, od katerih ni mogoče odstopati, deli, ki se uporabljajo na podlagi načela „upoštevaj ali pojasni“, in tistimi, ki se uporabljajo na prostovoljni osnovi.

      ODDELEK II

      Kakovost izjav o upravljanju

               3.

               Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, naj v izjavi o upravljanju zagotovijo informacije o posebnih vidikih ureditev upravljanja.

               4.

               Da bi se dodatno izboljšala preglednost za delničarje, vlagatelje in druge zainteresirane strani, bi morala podjetja poleg informacij o področjih iz odstavka 3 opisati, kako so uporabila zadevna priporočila iz kodeksa o upravljanju podjetja na področjih, ki so za delničarje najpomembnejša.

               5.

               Informacije iz odstavkov 3 in 4 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo dobro razumevanje načina upravljanja podjetja. Poleg tega bi morale zajeti tudi posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti.

               6.

               Da bi delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotovila lažji dostop, bi morala podjetja informacije iz odstavkov 3 in 4 redno dajati na voljo na svojih spletnih straneh in v svoje poročilo o upravljanju vključiti sklic na spletno stran, tudi če zagotavljajo informacije že z drugimi sredstvi, ki so določena v Direktivi 2013/34/EU.

      ODDELEK III

      Kakovost pojasnil pri odstopanju od kodeksa

               7.

               Člen 20(1) Direktive 2013/34/EU od podjetij, ki kotirajo na borzi, zahteva, da predložijo pojasnila v primeru odstopanja od priporočil iz kodeksa, ki velja zanje ali katerega so se prostovoljno odločila uporabljati.

               8.

               Za namen odstavka 7 bi morala podjetja jasno navesti, od katerih posebnih priporočil so odstopala in za vsako odstopanje od posameznega priporočila:

                           (a)

                           razložiti, na kakšen način so odstopala od priporočila;

                           (b)

                           opisati razloge za odstopanje;

                           (c)

                           opisati, kako je bila odločitev o odstopanju od priporočila sprejeta znotraj podjetja;

                           (d)

                           kadar je odstopanje časovno omejeno, pojasniti, kdaj namerava podjetje upoštevati določeno priporočilo;

                           (e)

                           kjer je primerno, opisati nadomestni ukrep in pojasniti, kako ta dosega temeljni cilj posebnega priporočila ali kodeksa kot celote ali kako prispeva k dobremu upravljanju podjetja.

               9.

               Informacije iz odstavka 8 bi morale biti dovolj jasne, natančne in celovite, da delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočijo, da ocenijo posledice odstopanja od določenega priporočila.
               Prav tako bi morale zajeti posebne značilnosti in položaj podjetja, kot so velikost, struktura podjetja ali lastništvo ali katere koli druge zadevne značilnosti.

               10.

               Pojasnila za odstopanja bi morala biti jasno predstavljena v izjavi o upravljanju podjetja, in sicer tako, da jih delničarji, vlagatelji in druge zainteresirane strani zlahka najdejo. To je mogoče na primer tako, da se sledi vrstnemu redu priporočil v zadevnem kodeksu ali z združevanjem vseh pojasnil o odstopanjih v istem delu izjave o upravljanju podjetij, če je uporabljena metoda natančno pojasnjena.

      ODDELEK IV

      Končne določbe

               11.

               Za spodbujanje podjetij, da upoštevajo zadevni kodeks o upravljanju podjetja ali bolje pojasnijo odstopanja od njega, je treba na nacionalni ravni izvajati učinkovito spremljanje v okviru obstoječih ureditev spremljanja.

               12.

               Države članice bi morale na to priporočilo opozoriti organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani. Države članice so pozvane, naj Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, do 13. aprila 2015, da bo Komisija lahko spremljala in ocenjevala razmere.

               13.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice, organe, pristojne za nacionalne kodekse o upravljanju podjetij, podjetja, ki kotirajo na borzi, in druge zadevne strani.

      V Bruslju, 9. aprila 2014

            Za Komisijo

         Michel BARNIER

            Član Komisije

      (1)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

      (2)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

      (3)  COM(2011) 164 z dne 5. aprila 2011.

      (4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2012 o okviru za upravljanje evropskih podjetij (2011/2181(INI)).

      (5)  COM(2012) 740 z dne 12. decembra 2012.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2012

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/38

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2012
   2012/C 219/11
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (5)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (6)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (8)

               Grčija je 12. aprila 2012 predložila nacionalni program reform za leto 2012 in nepopolne informacije o svojih proračunskih načrtih, in sicer zaradi še trajajočega postopka posodabljanja srednjeročne fiskalne strategije, ki naj bi bil kmalu zaključen. Grške organe se poziva, naj predložijo celotne standardizirane razpredelnice, zahtevane v skladu s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast, ko bo posodobitev srednjeročne fiskalne strategije zaključena.

               (9)

               Euroskupina se je 21. februarja 2012 dogovorila o drugem programu gospodarskega prilagajanja za Grčijo. Izvajanje gospodarskih politik iz memoranduma o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju bo prispevalo k zmanjšanju grškega javnega dolga na 117 % BDP do leta 2020. Euroskupina se je prav tako dogovorila, da bi moral javni sektor do leta 2014 financirati program do višine 130 milijard EUR, kar je dodaten znesek k znesku iz prvega programa financiranja.

               (10)

               Izplačilo tranš je odvisno od upoštevanja kvantitativnih meril uspešnosti in pozitivne ocene napredka v zvezi z merilom politike, določenem v Sklepu Sveta 2011/734/EU z dne 12. julija 2011 naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, da sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (4) (kakor je bil spremenjen 8. novembra 2011 (5) in 13. marca 2012 (6)) in memorandumu o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju in je bil podpisan 14. marca 2012.

               (11)

               EFSF je 19. marca 2012 Grčiji izplačal prvi obrok (5,9 milijarde EUR) prve tranše (14,5 milijarde EUR) iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Grčija je prejela tudi 1,6 milijarde EUR od Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Grčija je do maja 2012 prejela 147,5 milijarde EUR na podlagi uradnega financiranja iz prvega in drugega programa.

               (12)

               V letih 2010 in 2011 je Grčija delno napredovala pri uresničevanju ambicioznih ciljev programa prilagajanja. Več dejavnikov je oviralo izvajanje. Ti so politična nestabilnost, socialni nemiri in vprašanja upravne zmogljivosti ter zlasti recesija, ki je bila precej hujša, kot je bilo predhodno predvideno. Pomembni fiskalni cilji niso bili doseženi, kar je privedlo do sprejetja dodatnih ukrepov za konsolidacijo v letih 2010 in 2011. Grčija pa je dosegla znatno zmanjšanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja, in sicer s 15,8 % BDP leta 2009 na 9,1 % leta 2011.

               (13)

               Komisija je 18. aprila 2012 sprejela sporočilo „Rast za Grčijo“, ki poudarja pozitiven vpliv, ki ga ima lahko celovito in učinkovito izvajanje programa gospodarskega prilagajanja s položitvijo temeljev za rast, naložbe in socialno obnovitev. V tem sporočilu je navedeno, da se Grčija lahko okrepi in dobi dejansko podporo s pomočjo članstva v Uniji in euroobmočju. Poudarja, da so reforme, ki so bile določene v drugem programu gospodarskega prilagajanja, namenjene obnovitvi potenciala grškega gospodarstva za rast in ustvarjanje delovnih mest ter oblikovanju bolj poštene družbe. Poudarja tudi znatno finančno podporo, ki je na voljo Grčiji, in pripravljenost grških partnerjev, zlasti Komisije, da najde načine za optimizacijo učinkov prvih rezultatov prek hitrega ukrepanja in podpore EU.

               (14)

               Gospodarska kriza in poznejši ukrepi fiskalne konsolidacije so vplivali na sposobnost Grčije, da doseže cilje strategije Evropa 2020, in sicer zlasti cilje, ki so socialno usmerjeni. Vendar bodo strukturne reforme, zlasti na trgu dela, liberalizacija več sektorjev in številni ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja pomagali pri spodbujanju konkurenčnosti, povečanju produktivnosti ter zaposlovanja in zmanjšanju proizvodnih stroškov ter s tem prispevali k srednjeročnemu povečanju zaposlovanja in omejevanju revščine ter socialne izključenosti. Grčija si je kljub gospodarski krizi še naprej prizadevala za doseganje okoljskih ciljev strategije Evropa 2020.

               (15)

               Strateško reprogramiranje strukturnih skladov je v teku, poudarek pa je na podpori zaposlovanja mladih in konkurenčnosti (zlasti malih in srednjih podjetij (MSP)). Novi ukrepi krepijo ukrepe na področju potnega lista za zaposlovanje, usposabljanja ter poklicnih kvalifikacij in dostopa do finančnih sredstev za MSP.

               (16)

               Grčija je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti –

         PRIPOROČA, da Grčija:
   izvaja ukrepe iz Sklepa 2011/734/EU, kakor je bil spremenjen 8. novembra 2011 in 13. marca 2012, ter memoranduma o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju, ki je bil podpisan 14. marca 2012.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 213, 20.7.2011, str. 12.

      (4)  UL L 296, 15.11.2011, str. 38.

      (5)  UL L 320, 3.12.2011, str. 28.

      (6)  UL L 113, 25.4.2012, str. 8.


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2017

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/33

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2017
   2013/C 217/09
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav ali vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2012 in podal mnenje o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012-2016.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je Komisija 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela drugo poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Nemčije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Nemčija je 12. aprila 2013 predložila nacionalni program reform za leto 2013, 17. aprila 2013 pa program za stabilnost za obdobje 2012–2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Nemčija na splošno zdrave javne finance in je izpolnila srednjeročni proračunski cilj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Makroekonomske projekcije v programu za stabilnost so na splošno v skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013 glede hitrosti in sestave gospodarske rasti v letih 2013 in 2014 ter z oceno Komisije glede srednjeročne potencialne stopnje rasti Nemčije. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je zagotoviti doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tudi v prihodnosti. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Nemčija je v letu 2012 zabeležila strukturni proračunski presežek in s tem tudi srednjeročni proračunski cilj. V skladu s programom za stabilnost bo (preračunani) (5) strukturni saldo v letih 2013 in 2014 ostal pozitiven, kar je na splošno skladno s pomladansko napovedjo služb Komisije in je torej omogočilo prosto delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Nemčija v letu 2012 prav tako ni presegla referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. V skladu s podatki iz programa za stabilnost, bo stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2013 presegla referenčno vrednost za odhodke, v letu 2014 pa ne. V skladu s programom za stabilnost se bo bruto dolg v letu 2013 predvidoma znižal na 80,5 % BDP ter se zniževal tudi v letih po tem.
               Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v letu 2011 je Nemčija v prehodnem obdobju, kar zadeva izpolnjevanja merila glede dolga, in je v letu 2012 na tem področju dosegla zadosten napredek. Če bo program za stabilnost izveden, kot je načrtovano, bo Nemčija tudi v letu 2013 dosegla zadosten napredek pri izpolnjevanju merila glede dolga in leta 2014 ob koncu prehodnega obdobja izpolnila merilo glede dolga. Na splošno je videti, da sta cilja glede primanjkljaja in dolga realistična.

               (10)

               Nemčija si je le v omejeni meri prizadevala za izboljšanje učinkovitosti javnih izdatkov pri zdravstvenem varstvu in dolgotrajni oskrbi. Kaže, da pretekle reforme zdravstvenega sektorja in letošnja reforma dolgotrajne oskrbe ne zadoščajo za zajezitev pričakovane rasti stroškov v prihodnosti. Nemčija pri nacionalnem cilju glede izdatkov za izobraževanje in raziskave sicer napreduje v skladu z načrti, vendar bi si morala zastaviti še ambicioznejše nadaljnje cilje, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva.

               (11)

               Nemčija ne izkorišča v zadostni meri rasti naklonjenih virov prihodkov. Uporaba znižane stopnje DDV, trenutno 7 %, za zdaj že precej široko paleto blaga in storitev bi se lahko omejila, upravljanje DDV pa bi se lahko pregledalo, da bi se poskusilo povečati učinkovitost, izboljšati pobiranje davkov in preprečiti goljufije. Prihodki iz periodičnih davkov na premoženje so v Nemčiji še posebej nizki, 0,5 % BDP leta 2011 v primerjavi z 1,3 % v EU-27. To lahko pušča prostor za povečanje prihodka iz občinskega davka na nepremičnine (Grundsteuer), zlasti s ponovno oceno davčne osnove.

               (12)

               Od lanskega priporočila je bil dosežen določen napredek pri izvajanju ustavnega pravila o uravnoteženem proračunu (zavora za dolg). Vendar je videti, da v večini dežel (Länder) še vedno niso bili sprejeta posebna izvedbena pravila, ki bi zagotovila učinkovito uporabo zavore za dolg v letnem proračunskem postopku.

               (13)

               Izvedena je bila znatna prilagoditev finančnega sektorja ter okrepljen je bil regulativni in nadzorni okvir. Odločitve Komisije o državnih pomočeh so še naprej poganjale prestrukturiranje deželnih bank (Landesbanken). Zdi pa se, da še vedno obstajajo ovire v zvezi z upravljanjem za tržno konsolidacijo bančnega sektorja, kar vpliva na splošno učinkovitost finančnega sektorja.

               (14)

               Nemčija je sprejela le omejene ukrepe za odpravo pomembnih odvračilnih ukrepov za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu, razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol pa bi bilo treba dodatno povečati. Nemčija je dosegla določen napredek pri izboljšanju uspešnosti prikrajšanih oseb na področju izobraževanja, vendar bi vse dežele (Länder) morale nadaljevati z ambicioznimi prizadevanji za oblikovanje šolskega sistema, ki bi vsem zagotavljal enake možnosti. Ukrepi politike za zmanjšanje velike davčne obremenitve oseb z nizkimi dohodki so bili zaenkrat omejeni. Ukrepi za vključevanje dolgotrajno brezposelnih na trg dela bi morali biti okrepljeni. Nemčija bi morala storiti več, da bi zmanjšala visoke davke in prispevke za socialno varnost, s katerimi obdavčuje nizke dohodke. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje prehoda z določenih oblik pogodb o delu, kot je malo delo, na trajnejše oblike pogodb, da bi tako preprečili segmentacijo trga dela. Čeprav so realne plače še vedno pod ravnijo iz leta 2000, kar je prispevalo k strukturnemu znižanju stopnje brezposelnosti z 8 % na 5,5 %, so od takrat začele dinamično rasti, ne da bi to negativno vplivalo na konkurenčnost. Hkrati so se povečala tudi plačna nesorazmerja.

               (15)

               Nemčija želi zagotoviti čim manjše skupne ekonomske stroške pretvorbe energetskega sistema. To je privedlo do prvih oprijemljivih rezultatov, vendar se skupni stroški še vedno povečujejo ter obstajajo velika tveganja in potencialne neučinkovitosti. Nemčija si znatno prizadeva za hitrejšo širitev energetskih omrežij. Usklajevanje njene nacionalne energetske politike s politikami sosednjih držav je nezadostna.

               (16)

               Stanje v sektorju storitev se od leta 2012 ni znatno spremenilo in še vedno obstajajo omejitve za vstop in opravljanje določenih poklicev. Nemčija bi morala okrepiti prizadevanja za odpiranje storitvenega sektorja, in sicer z odpravo neupravičenih omejitev in ovir za vstop, kar bi omogočilo znižanje cen in večjo dostopnost storitev nižjim dohodkovnim skupinam. V mnogih obrtniških sektorjih, vključno z gradbenim, se še vedno zahteva mojstrsko spričevalo (Meisterbrief) ali enakovredna kvalifikacija, da se lahko posluje. V gradbeništvu poleg tega veljajo tudi omejitve glede komercialne komunikacije in postopkov v zvezi z dovoljenji. Za številne strokovne storitve se uporabljajo tudi zahteve glede pravne oblike in lastniških deležev. Nemčija bi lahko presodila, ali se enaki cilji v javnem interesu ne bi mogli doseči z blažjimi predpisi. Razlike v regulativnih ureditvah med deželami (Länder) kažejo tudi na možnost nadaljnjih prizadevanj za opredelitev regulativnih pristopov, ki predstavljajo najmanjšo obremenitev in ki bi se lahko razširili po vsej državi, s tem pa bi se skrajšali upravni postopki za poslovanje. Stopnja dejanske konkurence v železniškem sektorju ostaja nizka. Na področju javnih naročil je vrednost razpisov, ki jih nemški organi objavijo v skladu s pravom Unije o javnem naročanju, znatno nizka. Zakonodajni postopek, ki vključuje revizijo zakona proti omejevanju konkurence, še ni zaključen. V maloprodajnem sektorju predpisi o prostorskem načrtovanju znatno omejujejo vstop novih podjetij na trg.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Nemčije. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi upoštevanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (19)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države, katerih valuta je euro (7). Nemčija bi morala kot država, katere valuta je euro, tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2013–2014 ukrepa, tako da:

               1.

               Ohrani trden fiskalni položaj, kot je predvidela, s čimer zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki ga zajema program. Izvaja rasti prijazno fiskalno politiko, tako da okrepi prizadevanja za izboljšanje stroškovne učinkovitosti javnih izdatkov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo z boljšim vključevanjem opravljanja teh storitev in večjim poudarkom na preprečevanju, rehabilitaciji in samostojnem življenju. Izboljša učinkovitost davčnega sistema, zlasti z razširitvijo osnove za DDV in ponovno oceno osnove za občinski davek na nepremičnine. Izkoristi manevrski prostor za večje in učinkovitejše izdatke, ki spodbujajo rast, na področju izobraževanja in raziskav na vseh ravneh države. Dokonča uvajanje zavore dolga na usklajen način v vseh deželah (Länder), pri čemer zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in korekcijske mehanizme.

               2.

               Ohranja razmere, ki omogočajo tako rast plač, ki podpira domače povpraševanje. V ta namen zniža visoke davke in prispevke za socialno varnost, zlasti za delavce z nizkimi dohodki, in poviša uspešnost prikrajšanih oseb na področju izobraževanja. Ohrani ustrezne ukrepe za aktivacijo in vključevanje, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Olajša prehod z nestandardnih oblik zaposlitve, kot je malo delo, na trajnejše oblike zaposlitve. Sprejme ukrepe za izboljšanje spodbud za delo in zaposljivosti delavcev, zlasti oseb z drugim virom prihodka v gospodinjstvu in nizkokvalificiranih delavcev, tudi da se bodo izboljšali njihovi dohodki. V ta namen odpravi odvračilne ukrepe za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu ter nadalje poveča razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol.

               3.

               Izboljša usklajevanje svoje energetske politike s sosednjimi državami in zagotovi čim nižje skupne stroške prenove energetskega sistema, zlasti z nadaljnjim pregledom stroškovne učinkovitosti instrumentov energetske politike, zasnovanih za doseganje ciljev v zvezi z obnovljivo energijo, ter z nadaljnjimi prizadevanji za hitrejšo širitev nacionalnih in čezmejnih električnih in plinskih omrežij.

               4.

               Sprejme ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, vključno z določenimi obrtmi, zlasti v gradbeništvu, in strokovnimi storitvami, da bi spodbudila domače vire rasti. Nemudoma sprejme ukrepe za znatno povečanje vrednosti javnih razpisov za javna naročila. Sprejme in izvede napovedano zakonodajno reformo za izboljšanje izvrševanja prava konkurence v zvezi z omejevanjem konkurence. Odpravi omejitve na področju prostorskega načrtovanja, ki neupravičeno omejujejo vstop novih podjetij na trg v maloprodajnem sektorju. Sprejme nadaljnje ukrepe, da odpravi preostale ovire za konkurenco na železniških trgih. Nadaljuje s prizadevanji za konsolidacijo bančnega sektorja, vključno z izboljšanjem okvira upravljanja.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (3)  UL C 219, 24.7.2012, str. 35.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, navedenih v programu, po skupno dogovorjeni metodologiji.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

      (7)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. marca 2005 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2003

text:
               23.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 77/11

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. marca 2005
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2003
   (2005/253/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES (2) s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) tega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (3), in zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2003 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Komisije (4),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS v skladu s členom 32(3) omenjenega notranjega sporazuma.

               (2)

               Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2003 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA,
   da Evropski parlament Komisiji podeli razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2003.

      V Bruslju, 8. marca 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J.-C. JUNCKER

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (3)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (4)  UL C 293, 30.11.2004, str. 315.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/36

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2015
   (2015/C 272/10)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2). Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za leto 2014.

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)

               Danska je 27. marca 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj z 1,6 % BDP v letu 2015 povečal na 2,6 % BDP v letu 2016, saj so bili v letu 2015 ustvarjeni precejšnji nepričakovani dobički. Po letu 2016 pa vlada načrtuje tudi, da bo primanjkljaj zmanjšala in v letu 2020 dosegla uravnotežen proračun. Vlada v skladu s konvergenčnim programom načrtuje, da bo srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosegla od leta 2016 naprej. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP z 39,8 % v letu 2015 postopoma zmanjšal na 36,7 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo leta 2015 skladen s srednjeročnim ciljem. Vendar glede na to napoved obstaja tveganje določenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, saj bo rast neto odhodkov za 0,3 % BDP višja od referenčne vrednosti. Čeprav se pričakuje, da bo ta odklon začasen, ker na rast neto odhodkov v letu 2016 vpliva postopna ukinitev enkratnih ukrepov, povezanih z obdavčitvijo pokojninskih varčevanj, bodo morda potrebni dodatni ukrepi za leto 2016. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Danska na splošno usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Dolgoročna ponudba ustrezno usposobljene delovne sile je predpogoj za trajnostno rast na Danskem. Danska je z reformo aktivne politike zaposlovanja iz leta 2014 izboljšala zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela. Izvajanje reforme je na začetni stopnji, njene rezultate pa je treba spremljati. V skladu s priporočili strokovne skupine Carsten-Koch II, so še vedno potrebni dodatni ukrepi za tiste, ki so najbolj izključeni iz trga dela. V tem pogledu se zdijo ključni dejavniki nizka dosežena stopnja izobrazbe, omejene izkušnje na trgu dela ter mladost in priseljensko poreklo. Na splošno je potencial, ki ga za trg dela pomenijo ljudje z migrantskim poreklom, še vedno premalo izkoriščen. Kljub velikim odhodkom za izobraževanje na Danskem rezultati izobraževanja niso večji od povprečnih, zlasti pri učencih z migrantskim poreklom. Reforma primarnega in nižjega sekundarnega izobraževalnega sistema ter sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja naj bi bila odgovor na ta izziv. Za izboljšanje rezultatov izobraževanja je treba te reforme izvesti v celoti.

               (10)

               Izboljšana konkurenčnost je ključnega pomena za okrepitev gospodarskega okrevanja na Danskem. Rast produktivnosti, ki je v tem pomenu bistvena, je bila na splošno v zadnjih dveh desetletjih šibka, nanjo pa so vplivale vstopne ovire in regulativna obremenitev v storitvenih sektorjih, usmerjenih na domači trg. Odbor za produktivnost je ugotovil, da je mogoče produktivnost izboljšati v sektorjih gradbeništva in maloprodaje. Predpisi, ki veljajo za maloprodajna podjetja, so zelo strogi, Danska pa ni sprejela nobenih ukrepov, da bi jih ublažila. V sektorju gradbeništva veljajo zahtevni gradbeni predpisi in veliko sistemov izdaje potrdil. Vlada je strategijo za gradbeništvo predstavila novembra 2014. Strategija ima dobre namene, saj si prizadeva na primer za poenostavitev pravil, racionalizacijo tehničnih elementov vlog za gradbena dovoljenja, uvedbo mednarodnih standardov, uskladitev nacionalnih standardov ter skrajšanje obdobja, potrebnega za izdajo gradbenega dovoljenja. Vendar je treba strategijo še v celoti preliti v konkretne ukrepe. Še vedno se prekrivajo sistemi izdajanja dovoljenj in potrdil, ki se v nekaterih primerih uporabljajo tudi za začasno zagotavljanje čezmejnih storitev. Poleg tega se dovoljenja in potrdila, izdana v drugih državah članicah, pri ustanavljanju podjetij na Danskem ne upoštevajo vedno.

               (11)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (12)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

         PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Prepreči odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016.

               2.

               Poveča produktivnost, zlasti v storitvenih sektorjih, usmerjenih na domači trg, vključno z maloprodajo in gradbeništvom. Ublaži ovire za maloprodajna podjetja in sprejme dodatne ukrepe za odpravo preostalih ovir, ki jih vzpostavljajo sistemi izdajanja dovoljenj in potrdil v gradbeništvu.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 17).

      (4)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


				|

		52012DC0320

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2012 ter mnenje Sveta o latvijskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0320 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Latvije za leto 2012
ter mnenje Sveta o latvijskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi
potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav
članic[4],
ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je
12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Latvije za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi latvijskega
konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014.
(4)       Komisija je 23. novembra
2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega
evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki
temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Latvije ni
opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(5)       Latvija je leta 2011
izpolnila večino pogojev, povezanih s programom finančne pomoči.
Komisija je 21. decembra 2011 zaključila peti in zadnji pregled
v okviru latvijskega plačilnobilančnega programa s pozitivno oceno
celotnega državnega napredka na področju proračunskih, finančnih
in strukturnih reform. Program se je končal januarja 2012. Po
zaključku programa se Latvijo nadzoruje. Nadzor predstavlja pomemben del
obstoječih postopkov in nadzornih mehanizmov, njegov cilj pa je
natančno spremljanje tveganj, ki bi lahko ogrozila makroekonomsko
stabilnost in tako vplivala na zmožnost vračanja posojil. Nadzor po
izvedbi programa se bo nadaljeval do vračila velikega dela (okoli
70 %) posojil.
(6)       Evropski svet je 2. marca 2012
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni
vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in
socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(7)       Poleg tega je Evropski svet
2. marca 2012 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu euro
plus, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v
njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne
reformne programe.
(8)       Latvija je
30. aprila 2012 predložila konvergenčni program za leto 2012, ki
zajema obdobje 2012–2015, in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa
sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)       Svet na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2012 v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da je ob upoštevanju zadnjih
razpoložljivih informacij makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
proračunske napovedi iz programa za leto 2012, previden, za leto 2013 pa
verjeten. Medtem ko so makroekonomske napovedi za leto 2012 v scenariju iz
programa zelo podobne tistim iz spomladanske napovedi Komisije 2012 (z
napovedjo rasti BDP v višini 2,0 % in 2,2 %), trenutni ekonomski
podatki navajajo, da bi bil rezultat lahko višji. Namen proračunske
strategije, opisane v programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do
leta 2012 in do konca programskega obdobja doseči srednjeročni
proračunski cilj. V konvergenčnem programu za leto 2012 je
spremenjen srednjeročni proračunski cilj, in sicer z –1 na
–0,5 % BDP. Nov srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža
zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovan skupni primanjkljaj za leto
2012 je skladen z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja iz
priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Program za
leto 2013 navaja nominalni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP,
čeprav načrtovanje zmanjšanja odhodkov še ni v celoti podprto z
ukrepi. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega salda[6] se bo Latvija svojemu
srednjeročnemu proračunskemu cilju približala do konca programskega
obdobja leta 2015. Medtem ko je na podlagi ponovno izračunanih informacij
mogoče sklepati, da je napredek pri doseganju srednjeročnega
proračunskega cilja manj kot 0,5 % BDP v strukturnem smislu v zadnjih
letih programa, bi načrtovana omejitev odhodkov zagotovila, da bi bila
stopnja rasti državnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede
prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za
stabilnost in rast. Poleg tega morebitne davčne spremembe v drugi polovici
leta 2012, ki jih scenarij iz programa še ne odraža, ampak so navedene v dopisu,
ki je priložen predloženemu konvergenčnemu programu za leto 2012,
predstavljajo tveganje za doseganje ciljev leta 2013 in pozneje. Delež
državnega dolga je pod 60 % BDP, kar pomeni povečanje z 42,6 %
BDP leta 2011 na 46,7 % BDP leta 2014, saj organi predhodno financirajo
znatna odplačila posojil, povezana z mednarodnimi programi finančne
pomoči, ki zapadejo v obdobju 2014–2015, delež dolga pa leta 2015 po
odplačilu posojil pade na 38,9 %.
(10)     Latvija si mora prizadevati za
prenos obdavčitve z dela na potrošnjo, nepremičnine in uporabo
naravnih in drugih virov ter hkrati izboljšati strukturno ravnovesje. Relativno
visoka davčna obremenitev oseb z nizkimi dohodki in visoka stopnja dela na
črno kažeta potrebo po uvedbi ustrezne politike trga dela, pregledu
davčnega in socialnega sistema in povečanju prizadevanj za
obvladovanje sive ekonomije. Okoljski davki ostajajo relativno nerazviti, nanje
pa v veliki meri vpliva obdavčitev motornega goriva, obdavčitev
drugih energetskih virov, onesnaževanja in rabe naravnih virov pa je pod
povprečjem EU. Dodatna razširitev davčne osnove na druge vire
okoljskih davkov, zlasti onesnaževanje, in bolj razširjena obdavčitev
energetskih virov bi pripomogli k doseganju okoljskih ciljev, hkrati pa
zagotovili preusmeritev obdavčitve z dela.
(11)     Pri izvajanju trenutne reforme
fiskalnega upravljanja se Latvijo poziva, naj parlament sprejme zakon o
fiskalni disciplini in oblikuje zakon o srednjeročnem proračunskem
okviru za podporo dolgoročni vzdržnosti javnih financ. Sprejetje zakona o
fiskalni disciplini bo v skladu z zavezami, ki jih je latvijska vlada sprejela
v okviru plačilnobilančnega programa. Osnutek zakona, ki ga je
sprejela vlada, si prizadeva tudi za prenos veljavnega pravnega reda EU na
področju fiskalnega upravljanja v latvijsko zakonodajo. Ko bo zakon
sprejet in se začel izvajati, bo znatno okrepil fiskalni okvir v Latviji,
ki trenutno nima na voljo učinkovitih mehanizmov za omejitev rasti
odhodkov v obdobju ugodnih gospodarskih razmer.
(12)     Da bi se zagotovilo neprekinjeno
izvajanje pokojninske reforme, bi Latvija morala ponovno uvesti prispevke za
obvezno varčevanje v zasebni pokojninski shemi v višini 6 % bruto
plače v letu 2013, saj so trenutno znižani na 2 % bruto plače.
(13)     Latvija mora okrepiti in
spremeniti sistem socialne pomoči ter se spopasti z eno od najvišjih
stopenj brezposelnosti v EU. Izziv brezposelnosti mladih je postal zlasti
očiten v času krize, razkrila pa se je tudi velika neusklajenost
kvalifikacij. Oblikovane so bile posebne aktivne politike trga dela za mlade,
ki se tudi izvajajo, vključno s poklicnim usposabljanjem, prostovoljnim
delom in subvencijami za plače mladih. Te omejene dejavnosti pa imajo
glede na obseg težave relativno majhen učinek.
(14)     Leta 2011 je bilo 40 %
latvijskega prebivalstva izpostavljenega tveganju revščine, kar vpliva na
zaposljivost delovne sile in prihodnje možnosti za rast. Latvija je sprejela
strategijo mreže socialne varnosti v sili. Politike vlade za zmanjšanje
revščine so osredotočene na zmanjševanje razlike v dohodkih, znižanje
davčne obremenitve za delovno aktivne družine in boljši dostop do trga
dela. Vendar pa Latvija porabi sorazmerno malo sredstev za socialno varstvo in
socialni transferji imajo samo majhen vpliv na zmanjšanje revščine, saj je
velik delež socialnih transferjev preusmerjen nazaj na delavce s srednjimi in
visokimi dohodki. Namenjanje sredstev na podlagi ugotovljenega premoženjskega
stanja je slabo, medtem ko je vloga mreže socialne varnosti delno izpolnjena z
začasnimi slabo plačanimi javnimi deli. Oblika prejemkov socialne
pomoči zajema tudi pasti revščine in brezposelnosti, pojavljajo pa se
tudi zlorabe sistema. V lokalnih vladah obstajajo velike neenakosti pri dostopu
do socialne pomoči, slaba preglednost pa onemogoča odločanje na
podlagi dokazov. Izzivi dolgoročne brezposelnosti in brezposelnosti mladih
so postali zlasti očitni v času krize. Večina brezposelnih
mladih nima poklicnih kvalifikacij. Število mladih, ki niso zaposleni in se ne
šolajo ali usposabljajo, je relativno visoko. Sprejeti bi se morali ukrepi v
skladu z rezultati skupne akcijske skupine Latvije in Komisije za brezposelnost
mladih.
(15)     Latvija bi morala še dodatno
izboljšati energetsko učinkovitost in konkurenco v večjih energetskih
omrežij, hkrati pa izboljšati povezljivost z energetskimi omrežji EU.
Davčni sistem ne zagotavlja zadostnih spodbud za zmanjševanje energetskih
stroškov in preusmeritev potrošnje in naložb v energetsko učinkovite
proizvode (vozila, izolacija stavb, ogrevalni sistemi). Na energetskih trgih v
Latviji še vedno prevladujejo monopoli. Trg plina in električne energije
je zaradi zgodovinskih razlogov v veliki meri ločen od drugih držav
članic EU.
(16)     Neučinkovitost civilnega
sodnega sistema negativno vpliva na poslovno in gospodarsko okolje, saj
tveganje in stroški poslovanja naraščajo. Veliko je zaostankov v civilnih
in gospodarskih zadevah na sodiščih prve in druge stopnje, zlasti glede
pogodbenih obveznosti in plačilne nesposobnosti. Poklicno uspešnost
sodnikov bi bilo treba oceniti. Nadaljnje izboljšanje zakonodaje o
plačilni nesposobnosti je zagotovljeno.
(17)     Kljub razmeroma visoki stopnji
izobrazbe znaten delež delovne sile nima poklicnih kvalifikacij in ima omejen
dostop do visokošolskega izobraževanja. Na svetovnih lestvicah so univerze
slabo uvrščene, zanje pa je značilna nizka mednarodna
konkurenčnost in slabo upravljanje. Slabo sodelovanje univerz,
raziskovalnih ustanov in podjetij vpliva na zelo nizko uspešnost na
področju inovacij. Sistematična in učinkovita strategija za
raziskave in inovacije ni na voljo. Poleg tega pa Latvija za dejavnosti
podjetij na področju raziskav in razvoja nameni najmanj sredstev v EU.
(18)     Latvija je v okviru pakta
„euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez,
predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje
konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev
finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta euro plus.
Rezultati te ocene so se upoštevali pri priporočilih.
(19)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo latvijske ekonomske politike. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je
treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z
vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic
EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih iz točk (1) do (7) spodaj.
(20)     Svet je ob upoštevanju te
ocene proučil latvijski konvergenčni program, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke (1) spodaj –
PRIPOROČA, naj Latvija v obdobju
2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.           Zagotovi naj načrtovani
napredek pri pravočasnem odpravljanju čezmernega primanjkljaja. V ta
namen naj izvršuje proračun za leto 2012, kot je predvideno, in doseže
fiskalni napor, kot je določen v priporočilu Sveta v okviru postopka
v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato naj izvaja proračunsko
strategijo, podprto z zadostno opredeljenimi strukturnimi ukrepi, za leto 2013
in pozneje, da doseže napredek pri doseganju srednjeročnega
proračunskega cilja in spoštuje referenčno vrednost za odhodke.
Bolje, kot je pričakovano, naj uporablja ciklične prihodke, da
zmanjša državni dolg.
2.           Izvaja naj ukrepe za prenos
obdavčitve z dela na potrošnjo, nepremičnine in uporabo naravnih in
drugih virov ter hkrati izboljša strukturno ravnovesje; zagotovi naj sprejetje
zakona o fiskalni disciplini in oblikuje zakon o srednjeročnem
proračunskem okviru za podporo dolgoročni vzdržnosti javnih financ;
ponovno naj uvede prispevke za obvezno varčevanje v zasebni pokojninski
shemi v višini 6 % bruto plače od leta 2013 naprej.
3.           Sprejme naj ukrepe za
zmanjšanje dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih z bojem proti
zgodnjemu opuščanju šolanja, spodbujanjem učinkovitejšega pripravništva
in poklicnega izobraževanja ter usposabljanja, izboljšanjem kakovosti,
pokritosti in učinkovitost aktivne politike trga dela in njenega dela, ki
se nanaša na usposabljanje, ter prek učinkovite sheme subvencioniranja
plač.
4.           Odpravi naj visoko stopnjo
revščine in socialne izključenosti z reformo sistema socialne
pomoči za doseganje večje učinkovitosti, medtem pa bolje
zaščiti revne. Zagotovi naj bolj ciljno usmerjenost in poveča
spodbude za delo.
5.           Dodatno naj spodbuja
energetsko učinkovitost z zagotavljanjem spodbud za zmanjšanje energetskih
stroškov in preusmeritev potrošnje in naložb v energetsko učinkovite
proizvode, vključno z vozili, stavbami in ogrevalnimi sistemi. Spodbuja
naj konkurenco v večjih energetskih omrežjih (električna energija, zemeljski
plin, ogrevanje) in izboljša povezljivost z energetskimi omrežji EU.
6.           Sprejme naj ukrepe za
izboljšanje upravljanja in učinkovitosti sodstva, zlasti z zmanjšanjem
zaostankov in skrajšanjem trajanja postopkov. Sprejme naj ukrepe za izboljšanje
zakonov o plačilni nesposobnosti in mediaciji.
7.           Nadaljuje naj reforme
visokošolskega izobraževanja med drugim z izvajanjem novega modela
financiranja, ki nagrajuje kakovost, krepi povezovanje potreb trga z
raziskovalnimi ustanovami in preprečuje razdrobljenost proračunskih
sredstev. Oblikuje in izvaja naj učinkovito politiko na področju
raziskav in inovacij, ki bo podjetja spodbujala k inovacijam, vključno z
davčnimi olajšavami, nadgradnjo infrastrukture in racionalizacijo raziskovalnih
ustanov.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2012) 320 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[4]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in
začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na
podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene
metodologije.
[7]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.