title: Priporočilo Komisije (EU) 2016/1871 z dne 28. septembra 2016 naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
               21.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/75

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/1871
   z dne 28. septembra 2016
   naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   EVROPSKA KOMISIJA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Države članice so leta 2011 začasno ustavile predaje prosilcev za mednarodno zaščito Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba) po sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: ESČP) in Sodišča Evropske unije (2), s katerima so bile ugotovljene sistemske pomanjkljivosti grškega azilnega sistema, zaradi katerih je prihajalo do kršitev temeljnih pravic prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih druge države članice predale Grčiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 (3).

               (2)

               Po razglasitvi sodbe ESČP v zadevi M. S. S. proti Belgiji in Grčiji leta 2011 je Odbor ministrov Sveta Evrope spremljal stanje v Grčiji na podlagi poročil o napredku, ki jih mora Grčija predložiti kot dokaz, da izvršuje sodbo, ter na podlagi dokazov nevladnih in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, kot je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR).

               (3)

               Grčija se je zaradi sodbe v zadevi M. S. S. zavezala k reformi svojega azilnega sistema na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za azilno reformo in upravljanje migracij, ki je bil predstavljen avgusta 2010 in revidiran januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: grški akcijski načrt). Grčija je 1. oktobra 2015 Svetu predstavila časovni načrt za izvajanje programa za premestitev in žariščnih točk, v katerem je opredelila tudi nekatere ukrepe, ki jih je treba obravnavati prednostno, da se zagotovi izvajanje dogovorjenih še neizvršenih ukrepov na področju azila in sprejema.

               (4)

               Obenem sta grški azilni in migracijski sistem še vedno obremenjena zaradi sedanje begunske in migracijske krize, saj je Grčija glavna država prvega vstopa na vzhodnosredozemski poti. Med januarjem in 12. septembrom 2016 sta v Grčijo neregularno prispela 165 202 migranta (4). Čeprav se je zaradi izjave EU in Turčije (5) število dnevnih prihodov v Grčijo iz Turčije (6) bistveno zmanjšalo, so bile grškim organom naložene tudi nove odgovornosti. Poleg tega so se razmere v Grčiji znatno spremenile tudi po dejanskem zaprtju zahodnobalkanske poti, saj je bilo državljanom tretjih držav preprečeno nadaljnje potovanje. Posledično je 60 528 neregularno prispelih državljanov tretjih držav obtičalo v Grčiji (7). Hkrati države članice še niso v celoti izvedle programov za premestitev in so Grčiji odvzele le del bremena, s katerim se sooča (8).

               (5)

               Komisija je 10. februarja 2016 na Helensko republiko naslovila prvo priporočilo o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (v nadaljnjem besedilu: prvo priporočilo) (9). Komisija je 15. junija 2016 na Helensko republiko naslovila drugo priporočilo o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (v nadaljnjem besedilu: drugo priporočilo) (10). V priporočilih je bilo ugotovljeno, da razmere v Grčiji še vedno zahtevajo znatne izboljšave, preden lahko Komisija presodi o morebitni ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo.

               (6)

               Komisija je 14. julija 2016 od Grčije prejela splošen pregled položaja prosilcev za azil v Grčiji in napredka glede nerešenih težav, ki so bile omenjene v drugem priporočilu.

               (7)

               Od 1. januarja do 18. septembra 2016 so grški organi prejeli 28 752 vloženih prošenj za azil. Grčija je 1. septembra 2016 obvestila Komisijo o uspešnem zaključku tako imenovane predhodne registracije, ki se je začela 8. junija 2016 (11). Namen tega ukrepa je bila registracija vseh državljanov tretjih držav brez urejenega statusa, ki so prispeli v Grčijo pred 20. marcem 2016 in so želeli zaprositi za mednarodno zaščito, vendar jih grški organi še niso usmerili v azilni postopek. Glede na razpoložljive informacije (12) so grški organi med junijem in julijem 2016 na celini predhodno registrirali 27 592 oseb kot prosilce za azil, ki še morajo vložiti prošnjo. S 1. septembrom 2016 se je začel proces vlaganja teh prošenj. Na otokih je bilo od 20. marca do 18. septembra 2016 predhodno registriranih še dodatnih 15 253 oseb, od katerih jih je 6 298 zdaj vložilo prošnjo za azil.

               (8)

               Z dopisom z dne 19. septembra 2016 je Grčija predložila Komisiji nadaljnje informacije o najnovejšem položaju prosilcev za azil v Grčiji in o napredku, ki ga je dosegla v zvezi z reformo azilnega sistema. Poleg tega je Grčija izrazila zaskrbljenost glede možnosti ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo, ob upoštevanju trenutnega števila migrantov, ki so obtičali v Grčiji, od katerih je bila večina zdaj usmerjena v azilni postopek, in izzivov, s katerimi se sooča pri izvajanju izjave EU in Turčije. Grčija je prav tako izpostavila, da ostaja število premestitev iz Grčije v druge države članice močno pod ravnjo, predvideno v sklepih o premestitvah.

               (9)

               Komisija je ugotovila, da so bila dosežena izboljšanja grške nacionalne zakonodaje za zagotovitev prenosa novih pravnih določb prenovljene direktive o azilnih postopkih (Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13)) in nekaterih pravnih določb prenovljene direktive o pogojih za sprejem (Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14)) v nacionalno zakonodajo. Grški parlament je 3. aprila 2016 sprejel nov zakon (zakon št. 4375/2016), vendar vse določbe niso začele veljati (15). Parlament je 22. junija 2016 odobril spremembo zakona št. 4375/2016, ki je med drugim spremenila sestavo pritožbenih odborov in pravico prosilcev za azil do ustne obravnave pred njimi (zakon št. 4399/2016) (16). Prav tako je grški parlament 31. avgusta 2016 sprejel zakon v zvezi s šoloobveznimi begunskimi otroci, ki prebivajo v Grčiji (zakon št. 4415/2016) (17).

               (10)

               Od sprejetja teh dveh priporočil je Grčija bistveno povišala svoje skupne sprejemne zmogljivosti tako za migrante brez urejenega statusa kot za prosilce za mednarodno zaščito. Po dnevnih informacijah grških organov z dne 14. septembra 2016 je v začasnih sprejemnih objektih za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito v Grčiji na voljo 62 987 mest (18). Grčija je dne 14. julija 2016 obvestila Komisijo, da je „zmožna veliki večini migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, ki so obtičali v Grčiji, zagotoviti zatočišče, hrano in vse osnovne storitve“ in da bo še naprej „zagotavljala ustrezne razmere za življenje za vso begunsko populacijo“.

               (11)

               Poleg tega je 14. julija Grčija zagotovila informacije o načrtu za povečanje obsega nastanitev za ranljive prosilce, zlasti za mladoletnike brez spremstva. Namen je bil poleg že obstoječih 622 mest v mesecu juliju do konca poletja vzpostaviti še 700 dodatnih mest ter s pomočjo finančne podpore EU uporabiti ločene prostore na trenutnih lokacijah, dokler se ne določijo nove lokacije za mladoletnike brez spremstva. Vendar ta cilj ni bil dosežen: Grčija je dne 19. septembra 2016 obvestila Komisijo, da je za mladoletnike brez spremstva v zatočiščih na voljo 891 mest. Te zmogljivosti so trenutno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 1 487 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte (19). Napredek na tem področju je torej počasen in jasno je, da mora Grčija okrepiti svoja prizadevanja, da se zagotovi potrebno število sprejemnih objektov za mladoletnike brez spremstva ter ustrezen odziv na povpraševanje po takšni nastanitvi.

               (12)

               Poleg tega obstajajo resni izzivi v zvezi z novimi prihodi na Egejske otoke. Največja sprejemna zmogljivost ostaja 7 450 oseb, medtem ko je bilo na otokih 27. septembra 2016 skupno registriranih 13 863 migrantov. Počasnejši, toda stalen, pritok novih prišlekov povzroča zaskrbljenost glede varnosti, zaščite in higiene, pa tudi neustrezne razmere za ranljive skupine.

               (13)

               Poleg tega je večina objektov v Grčiji le začasnih in nekateri zagotavljajo za tiste, ki so tam nastanjeni, le najosnovnejše sprejemne razmere, kot so hrana, voda, sanitarije in osnovna medicinska oskrba. Čeprav to morda zadošča za zelo kratek čas, dokler se osebe ne premestijo v primernejše objekte, te razmere in objekti še zdaleč ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 2013/33/EU o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito.

               (14)

               Januarja 2016 sta Komisija in UNHCR podpisala sporazum o prenosu pooblastil v skupni vrednosti 80 milijonov EUR za vzpostavitev 20 000 mest v odprtih nastanitvenih objektih (program za najem stanovanj, hotelski boni in programi družin gostiteljic), predvsem v korist prosilcev za mednarodno zaščito, ki so upravičeni do premestitve (20). Julija 2016 je bil sporazum o prenosu pooblastil spremenjen z namenom, da se v program nastanitve uvede tudi možnost vzpostavitve mest na lokacijah premestitve, ki jih upravlja UNCHR, v besedilu pa jasneje navede, da ciljna skupina programa nastanitve niso samo kandidati za premestitev, ampak tudi drugi prosilci za azil. Od junija se je število nastanitvenih mest bistveno povečalo (za okoli 5 600). Od 20 000 mest, ki jih je decembra 2015 prosilcem, upravičenim do premestitve, namenil UNHCR v okviru programa subvencij za najem, jih je bilo 19. septembra na voljo 12 045, vključno s 3 404 mesti v hotelih/celotnih stavbah, 6 559 mesti v stanovanjih, 385 mesti pri gostiteljskih družinah in 507 mesti v namenskih objektih za mladoletnike brez spremstva (21).

               (15)

               Iz navedenega sledi, da mora Grčija še doseči napredek pri vzpostavljanju zadostnih in ustreznih stalnih odprtih sprejemnih zmogljivosti, ki bodo namenjene posebej prosilcem za azil in ustrezale standardom. Glede na informacije, ki jih je Grčija navedla v dopisu z dne 25. avgusta, je skupna načrtovana zmogljivost 39 stalnih lokacij na celini ocenjena na okoli 32 700 mest. V dopisu z dne 19. septembra je Grčija potrdila, da so bile te nove lokacije, ki zagotavljajo dostojne življenjske razmere v skladu s standardi EU, določene in bodo popolnoma prenovljene. Te načrte je nujno treba čim prej učinkovito izvesti, pri čemer je glede na to, da se bodo nekateri začasni objekti preuredili v stalne, prav tako treba ohraniti zadostne zmogljivosti, ki omogočajo odziv na morebitno pomanjkanje zmogljivosti zaradi nepričakovanega pritoka migrantov. Poleg tega morajo v skladu z zahtevami iz drugega priporočila grški organi zagotavljati natančnejše podatke o sprejemni zmogljivosti ter celovito in redno posodobljeno oceno potreb kar zadeva skupne sprejemne zmogljivosti in naravo teh zmogljivosti.

               (16)

               Ugotovljen je bil znaten napredek pri vzpostavljanju regionalnih azilnih uradov. Grška zakonodaja določa ustanovitev regionalnih azilnih uradov na območju Atike, Soluna, Trakije, Epira, Tesalije, Zahodne Grčije, Krete, Lezbosa, Hiosa, Samosa, Lerosa in Rodosa (22). Z odločitvijo direktorja azilne službe je prav tako možno vzpostaviti avtonomne azilne enote z namenom pokrivanja povečanih potreb azilne službe. Doslej je začelo delovati osem regionalnih uradov na območjih Atike, Trakije, Soluna, Lezbosa, Samosa in Rodosa. Ustanovljeni sta bili tudi dve dodatni azilni enoti na Hiosu in Kosu, tako da je skupno število azilnih enot naraslo na pet. Kot določa zakon, naj bi na območju Kosa, Epira (Janina), Krete (Iraklion) in Tesalije (Volos) začeli delovati nadaljnji trije regionalni azilni uradi. Poleg tega je treba azilno enoto v Zahodni Grčiji (Patras) nadgraditi v regionalni azilni urad. V Alimosu je bila ustanovljena enota za premestitve, ki deluje od 26. septembra 2016.

               (17)

               Grški organi so v svojih poročilih Komisijo obvestili tudi, da poteka postopek zaposlitve več uslužbencev azilne službe, da bi se povečale njene zmogljivosti za obravnavo prošenj. Glede na informacije, predložene 14. julija 2016, je takrat delalo v azilni službi 350 zaposlenih, kar je dvakrat toliko kot leta 2015. Tretjina osebja je zaposlenega po pogodbi za določen čas in se financira iz različnih virov EU in EGP. Grški parlament je odobril dodatnih 300 delovnih mest za stalne uslužbence, ki bodo zaposleni v prihodnjih mesecih. To število delovnih mest dopolnjuje pogodbeno osebje za določen čas, ki ga je najel UNHCR, in strokovnjake držav članic, ki so bili prek urada EASO za določen čas napoteni v grško azilno službo.

               (18)

               Za obravnavo prošenj za azil, ki so jih vložili na novo predhodno registrirani prosilci za azil, načrtuje azilna služba od sredine septembra do sredine novembra postopno zaposliti 177 novih oseb, da se ustrezno povečajo zmogljivosti za vlaganje in obdelavo prošenj: 56 uradnikov bo registriralo prosilce, upravičene do premestitve, 25 uradnikov bo registriralo prošnje, ki spadajo na področje dublinske uredbe, 7 uradnikov se bo ukvarjalo z očitno neutemeljenimi primeri v pospešenem postopku, 60 uradnikov bo registriralo in obdelovalo prošnje za mednarodno zaščito po rednem postopku, 29 uradnikov pa bo napotenih za opravljanje različnih nalog upravne in statistične narave.

               (19)

               Glede na zelo veliko povečanje števila prosilcev za azil, usmerjenih v azilni postopek v Grčiji, je očitno, da je trenutno in načrtovano število osebja azilne službe še vedno mnogo manjše od obsega, potrebnega za ustrezno obdelavo trenutnega in verjetnega prihodnjega števila zadev, zlasti ker je Grčija julija navedla, da bi preučitev vloženih prošenj lahko trajala do tri leta. Grški organi so v dopisu z dne 14. julija 2016 navedli, da hitrejše povečanje osebja ni izvedljivo zaradi pomanjkanja vodstvenega osebja za usposabljanje, mentorstvo in nadzorovanje novih zaposlenih. Vendar pa bi bilo azilni službi pomembno zagotoviti še bistveno več osebja in materialnih virov, da bo lahko obravnavala povečano število prošenj za azil. V ta namen je treba izvajati celovito in redno posodobljeno oceno potreb, pri kateri se upošteva število trenutno nerešenih prošenj za azil, ki jih bo grška azilna služba verjetno obravnavala v katerem koli danem trenutku, ter število razpoložljivega osebja, ki bo ali ki bi lahko bilo potrebno za obdelavo teh prošenj. To bo poleg ocene človeških virov, potrebnih za azilno službo, omogočilo tudi presojo o tem, kako lahko Komisija, njene agencije in tudi države članice najbolje pomagajo Grčiji pri obravnavanju teh prošenj v krajšem časovnem roku.

               (20)

               V skladu s sodbo v zadevi M. S. S. mora biti prosilcem za azil omogočen učinkovit dostop do pravnega sredstva zoper negativno odločitev o njihovi vlogi. V zvezi s tem je bil dosežen pomemben napredek. Z zakonom št. 4375/2016, ki je bil sprejet aprila 2016, so bili ustanovljeni pritožbeni organ in pritožbeni odbori. Da se pritožbenemu organu omogoči popolno delovanje do konca leta 2016, bi bilo treba vzpostaviti ustrezno število pritožbenih odborov.

               (21)

               Nedavno sprejeti zakon št. 4399/2016 vzpostavlja nove pritožbene odbore. Ti so odgovorni za preučitev vseh pritožb zoper odločitve grške azilne službe, ki se vložijo po 24. juniju 2016. Pritožbeni odbori se prednostno osredotočajo zlasti na zadeve, ki so bile vložene na grških otokih, da bi prispevali k izvajanju izjave EU in Turčije. Novi pritožbeni odbori so prve odločitve izdali sredi avgusta. Trenutno jih je pet. Zakon št. 4399/2016 je spremenil tudi strukturo teh odborov, ki jih zdaj sestavljajo trije člani: dva sodnika upravnega sodišča in en grški državljan z ustrezno izobrazbo in izkušnjami, ki ga predlaga UNHCR ali nacionalni odbor za človekove pravice.

               (22)

               Starim pritožbenim odborom za odpravo zaostankov, ki so bili ustanovljeni za obravnavo pritožb glede nerešenih prošenj za azil v Grčiji, je bil sprva dodeljen dodaten mandat, da poleg vsebinskih pritožb zoper odločitve na prvi stopnji obravnavajo tudi pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi dopustnosti v skladu z izjavo EU in Turčije. Vzpostavitev dodatnih pritožbenih odborov v juniju naj bi zmanjšala breme 20 pritožbenih odborov za odpravo zaostankov, kar bi jim omogočilo pospešiti obravnavo zaostankov v zvezi s pritožbami.

               (23)

               Še več napredka je bilo doseženega pri dolgotrajnem zaostanku na področju pritožb v okviru „starega postopka“, ki ga ureja predsedniški odlok št. 114/2010. Dne 21. septembra 2016 je trenutni zaostanek znašal približno 8 075 zadev (zmanjšanje s skupno približno 51 000 zadev v začetku leta 2013 in približno 13 975 zadev v juniju 2016, ki so bile opredeljene kot zaostanek). Grški organi so v skladu z grškim zakonom št. 4375/2016 izdali dovoljenja za humanitarne namene osebam, katerih prošnje za azil se že dalj časa obravnavajo in ki so upravičene do pridobitve dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih ali drugih izrednih razlogov. Dovoljenja za prebivanje se izdajo za obdobje dveh let in jih je mogoče podaljšati (23). Upravičencem zagotavljajo enake pravice in ugodnosti, kot jih zagotavlja status subsidiarne zaščite v Grčiji (24), zadevne osebe pa se ne obravnavajo več kot prosilci za azil. Pri nekaterih pritožbah v zaostanku pa se preuči njihova vsebina. Kljub bistvenemu napredku od prvega priporočila, bi morala Grčija v tem smislu nadaljevati prizadevanja za odpravo zaostanka pri nerešenih pritožbah in zagotoviti, da imajo osebe, katerih pritožba še ni bila rešena, možnost uveljavljati svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

               (24)

               Glede na povečanje števila prošenj, vloženih v Grčiji od začetka izvajanja izjave EU in Turčije, je še toliko bolj pomembno, da je pritožbeni organ polno kadrovsko zaseden in zmožen obravnavati pričakovano bistveno večje število pritožb. Redno oceno potreb bi bilo treba izvajati tudi na podlagi števila pritožb, ki trenutno čakajo na obravnavo pri različnih pritožbenih organih in ki jih bodo ti verjetno obravnavali.

               (25)

               V novi zakon (zakon št. 4375/2016) je bila vključena določba o brezplačni pravni pomoči za prosilce na pritožbeni stopnji. Vendar pa vsi ukrepi za izvajanje tega zakona v praksi še niso bili sprejeti. Ministrski sklep o izvajanju določbe o brezplačni pravni pomoči v skladu z zakonom št. 4375/2016 je bil sprejet 9. septembra 2016 in po mnenju grških organov je treba po izdaji sklepa hitro sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči za vse prosilce na pritožbeni stopnji v Grčiji. Sredstva za izvajanje brezplačne pravne pomoči so bila zagotovljena prek njihovega nacionalnega programa v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF). Poleg tega je bil v okviru financiranja nujne pomoči sklada AMIF z uradom UNHCR podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 30 milijonov EUR (25). To financiranje UNHCR med drugim uporablja za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči prosilcem za mednarodno zaščito na pritožbeni stopnji do začetka leta 2017, ko naj bi grški organi vzpostavili lasten program brezplačne pravne pomoči. Grčija je 19. septembra obvestila Komisijo, da bo seznam odvetnikov, ki ga bo vzdrževala azilna služba, sestavljen v začetku leta 2017. Grčija bi morala nemudoma sprejeti potrebne ukrepe za zagotavljanje pravice do brezplačne pravne pomoči med azilnim postopkom.

               (26)

               Z novim zakonom št. 4375/2016 sta bila v okviru ministrstva za notranje zadeve in prenovo uprave uvedena novi direktorat za sprejem in direktorat za socialno integracijo s specializiranimi oddelki za sprejem in integracijo mladoletnikov brez spremstva, vključena pa je bila tudi določba o pravnem zastopniku. Kljub temu morajo grški organi sprejeti še izvedbene ukrepe, da se ustrezna postopkovna jamstva in sprejemni pogoji za mladoletnike brez spremstva zagotovijo v praksi. Čeprav je grška vlada že sprejela ministrski sklep glede ocenjevanja starosti mladoletnikov brez spremstva, ki zaprosijo za azil (26), je treba sprejeti še predsedniški odlok, ki bi moral vključevati določbe o učinkovitem sistemu skrbništva.

               (27)

               Nevladne organizacije so izrazile zaskrbljenost v zvezi z dejstvom, da veliko otrok v Grčiji nima dostopa do izobraževanja. Napredek v zvezi s tem je bil dosežen s sprejetjem zakona št. 4415/2016 avgusta 2016, katerega cilj je med drugim zagotavljanje psihosocialne podpore in izobraževanja za otroke prosilcev za azil ter nemoteno vključevanje tistih, ki bodo ostali v Grčiji, v grški izobraževalni sistem po pripravljalnem prehodnem obdobju. Bistveno je, da se ta pravni okvir nemudoma učinkovito in v celoti izvede. Poleg tega je po mnenju nekaterih nevladnih organizacij položaj mladoletnikov brez spremstva na splošno negotov, nekatere pa navajajo, da so otroci še vedno pridržani za daljše obdobje v prenatrpanih in nehigienskih razmerah brez zastopnika ali dostopa do pravne pomoči, dokler se zanje ne najde ustrezna nastanitev (27). Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je pomanjkanje ustrezne nastanitve za mladoletnike pomembna težava, ki jo je treba čim prej odpraviti.

               (28)

               Evropska komisija je Grčiji zagotovila znatno financiranje, da bi jo podprla pri prizadevanjih za uskladitev upravljanja azilnega sistema s standardi EU. Od začetka leta 2015 je bilo Grčiji dodeljenih več kot 352 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov za notranje zadeve (sklad AMIF in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij EU in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji. Od tega zneska je bilo približno 90 milijonov EUR julija 2016 dodeljenih neposredno grškim organom, da bi tako okrepili njihove zmogljivosti za izboljšanje življenjskih razmer in zagotavljanje storitev osnovnega zdravstvenega varstva v nastanitvenih centrih za begunce, kot tudi za zagotavljanje sprejema in storitev zdravstvenega varstva za migrante. Znatna sredstva (približno 198 milijonov EUR) za pokritje osnovnih humanitarnih potreb migrantov in beguncev so bila dodeljena tudi humanitarnim partnerskim organizacijam prek nedavno ustanovljenega instrumenta za nujno pomoč. Ta sredstva prispevajo k izvajanju načrta za odzivanje na izredne razmere, ki so ga skupaj razvili Komisija, grški organi in zadevne zainteresirane strani, da bi obravnavali trenutne humanitarne razmere na terenu, ter k izvajanju izjave EU in Turčije.

               (29)

               Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji dodeljeni za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF, s čimer je Grčija postala prva upravičenka sredstev skladov EU za notranje zadeve med državami članicami EU.

               (30)

               Grčija bi morala zagotoviti, da se ta finančna sredstva nemudoma in v celoti porabijo na najuspešnejši in najučinkovitejši način. V ta namen bi bilo treba čim prej zaključiti revizijo nacionalnih programov Grčije v okviru skladov za notranje zadeve (skladov AMIF in ISF), ki trenutno poteka, da bi se lahko prilagodili novim prednostnim nalogam. Revizija nacionalnega programa v okviru sklada AMIF je skoraj zaključena, pred postopkom odobritve pa je treba obravnavati še nekatera nerešena vprašanja, kar pa se pričakuje kmalu. Kar zadeva revizijo nacionalnega programa v okviru sklada ISF, ki je manj napredovala, bi morala biti spremenjena različica programa čim prej predložena Komisiji za uradno posvetovanje. Grčija bi morala glede organa, odgovornega za upravljanje teh skladov, ki je bilo preneseno z ministrstva za notranje zadeve in prenovo uprave na ministrstvo za gospodarstvo, razvoj in turizem, brez odlašanja razglasiti zaključek uradnega imenovanja novega odgovornega organa v skladu z zahtevami iz pravne podlage.

               (31)

               Kot je bilo potrjeno v sporočilu Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom „Vrnitev k schengenski ureditvi“ (28), je zagotovitev popolnoma delujočega dublinskega sistema nepogrešljiv del širših prizadevanj za stabilizacijo politike na področju azila, migracij in meja. Ta prizadevanja bi morala voditi k ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja schengenskega območja. Zato je pomembno, da Grčija čim prej sprejme še neizpolnjene ukrepe iz tega priporočila. Obenem bi morala biti prednostna naloga reforma dublinske uredbe, kot jo je predlagala Komisija (29) ter ki temelji na cilju solidarnosti in pravične porazdelitve bremena med državami članicami. Trenutno potekajo pogajanja o tem predlogu.

               (32)

               Redno poročanje Grčije o napredku pri izvajanju teh ukrepov ter drugi pomembni elementi, vključno z informacijami, ki jih prispevajo UNCHR in druge ustrezne organizacije, so bistvenega pomena za ustrezno oceno, ali so razmere takšne, da državam članicam omogočajo ponovno vzpostavitev posameznih predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, pri čemer je treba upoštevati, da bi morali število predaj in kategorije predanih oseb ustrezati doseženemu napredku. Kot je navedeno v tem priporočilu, bi morala Grčija zagotoviti posodobljeno poročilo do 31. oktobra 2016.

               (33)

               Komisija ugotavlja, da je od sprejema teh dveh priporočil Grčija ob pomoči Komisije, Evropskega azilnega podpornega urada (EASO), držav članic ter mednarodnih in nevladnih organizacij dosegla pomemben napredek pri izboljšanju delovanja svojega azilnega sistema. Grčija si je močno prizadevala za vzpostavitev bistvenih institucionalnih in pravnih struktur za ustrezno delovanje azilnega sistema. Komisija zlasti ugotavlja, da je Grčija s postopkom predhodne registracije sprejela pomembne ukrepe za usmeritev večine migrantov brez urejenega statusa v azilni postopek oziroma v postopek vračanja. Grčija je prav tako povečala skupne sprejemne zmogljivosti in zmogljivost azilne službe, bistveno zmanjšala zaostanek na področju pritožb, ustanovila nov pritožbeni odbor ter sprejela pravni okvir za brezplačno pravno pomoč in za dostop mladoletnikov do državnega izobraževanja.

               (34)

               Toda Grčija se še vedno srečuje z zahtevnimi razmerami, saj obravnava veliko število novih prosilcev za azil, kar je zlasti posledica izvajanja postopka predhodne registracije in stalnih neregularnih prihodov migrantov, čeprav v manjšem obsegu kot pred marcem 2016. Poleg tega obstajajo še nadaljnji pomembni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za odpravo preostalih sistemskih pomanjkljivosti v grškem azilnem sistemu, zlasti zaradi pomanjkanja zmogljivosti. Na podlagi doseženega nadaljnjega napredka bi bilo treba ob prihodnji ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo upoštevati učinek, ki ga ima ta zahtevni položaj na splošno delovanje azilnega sistema ter s predajami zato začeti postopno, tj. za vsak primer posebej. V zvezi s tem bi bilo treba preprečiti, da bi se Grčiji naložilo nevzdržno breme.

               (35)

               To priporočilo navaja ukrepe, ki jih morajo grški organi sprejeti ali ohraniti v smislu priporočanja takšne postopne ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo do konca decembra 2016. V skladu s tem ciljem bi morala Grčija čim prej sprejeti vse korake, navedene v tem priporočilu. Komisija načrtuje, da bo decembra 2016 ocenila dosežen napredek v zvezi s tem in izdala nadaljnja priporočila. Ta priporočila bi lahko določila po mnenju Komisije ustrezen obseg in naravo takšne postopne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo, pri čemer se zlasti upoštevajo posebne potrebe ranljivih prosilcev, ter način upravljanja tega procesa v tesnem sodelovanju z grškimi organi.

               (36)

               Odločitev o ponovni vzpostavitvi posameznih predaj je v izključni pristojnosti organov držav članic pod nadzorom sodišč, ki v zvezi z razlago dublinske uredbe lahko podajo predloge za sprejetje predhodne odločbe pri Sodišču Evropske unije –

         JE SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      Sprejemni pogoji in objekti

               1.

               Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti, da ima na svojem ozemlju zadostno število sprejemnih objektov za nastanitev vseh prosilcev za mednarodno zaščito in da sprejemni pogoji v vseh teh sprejemnih objektih izpolnjujejo standarde zakonodaje EU, zlasti Direktive 2013/33/EU. Grčija bi morala prednostno:

                           (a)

                           v celoti izvajati načrte o stalno odprtih sprejemnih objektih, ki lahko nastanijo vse prosilce za mednarodno zaščito, ki jih sprejme oziroma jih bo verjetno sprejela, in njihove vzdrževane družinske člane za obdobje trajanja azilnega postopka;

                           (b)

                           ustvariti potrebna dodatna nastanitvena mesta za mladoletnike brez spremstva in zagotoviti, da se vsi mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za azil, nemudoma namestijo v primerne nastanitvene objekte in se ne zadržujejo v priporu v neprimernih razmerah ter zagotoviti, da se ti objekti vzdržujejo;

                           (c)

                           učinkovito izvajati novo zakonodajo o dostopu mladoletnikov do državnega izobraževalnega sistema med azilnim postopkom;

                           (d)

                           zagotoviti, da prosilci prejmejo potrebno zdravstveno oskrbo, ki vključuje vsaj nujno zdravstveno oskrbo ter osnovno zdravljenje bolezni in resnih duševnih motenj.

                     Grčija bi morala prav tako zagotoviti, da je poleg stalnih objektov na voljo ali da se v kratkem času lahko da na voljo tudi primerno število začasno odprtih sprejemnih objektov za nastanitev nepričakovanega pritoka prosilcev za mednarodno zaščito in njihovih vzdrževanih družinskih članov v ustreznih razmerah.
               Grški organi bi morali izvesti celovito oceno potreb glede skupnih potrebnih sprejemnih zmogljivosti in narave teh zmogljivosti ter to oceno redno posodabljati glede na nove okoliščine. Grški organi bi morali poskrbeti tudi za učinkovito in neprekinjeno upravljanje ter usklajevanje vseh sprejemnih objektov, vključno z žariščnimi točkami, in zagotoviti, da imajo pristojna ministrstva v ta namen na voljo zadostna sredstva.

      Dostop do azilnega postopka na prvi stopnji in sredstva zanj

               2.

               Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti, da imajo vsi prosilci za mednarodno zaščito učinkovit dostop do azilnega postopka, še posebej tako, da:

                           (a)

                           opredeli, koliko uslužbencev bo azilna služba verjetno potrebovala za obravnavo vloženih prošenj za azil v rokih, določenih v Direktivi 2013/32/EU o azilnih postopkih;

                           (b)

                           nemudoma pospeši postopek zaposlovanja v azilni službi, da bo lahko čim prej učinkovito in pravočasno obravnavala vse prošnje za mednarodno zaščito;

                           (c)

                           ustanovi dodatne regionalne azilne urade na območju Lerosa in Krete (Iraklion) ter Tesalije in Epira (Volos in Janina) ter nadgradi trenutno delujoče azilne enote na območju Lerosa in Zahodne Grčije (Patras) v regionalne azilne urade, kot določa zakon.

                     Ocene potreb iz točke (a) bi bilo treba redno posodabljati in bi morale vsebovati podatke o številu zaposlenega osebja.

      Pritožbeni organ

               3.

               Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti dostop do učinkovitega pravnega sredstva vsem prosilcem za mednarodno zaščito, zlasti tako, da zagotovi:

                           (a)

                           polno delovanje novega pritožbenega organa z ustanovitvijo ustreznega števila pritožbenih odborov;

                           (b)

                           dovolj človeških virov za pritožbeni organ in odbore za obravnavo vseh še nerešenih in možnih prihodnjih pritožb, vključno s pritožbami v okviru izjave EU in Turčije;

                           (c)

                           čimprejšnjo zaključitev obravnave vseh še nerešenih zahtevkov za sodno presojo upravnih odločitev, vsekakor pa pred koncem leta 2016.

                     Grški organi bi morali na podlagi celovite in redne ocene potreb opredeliti, koliko pritožbenih odborov je potrebnih v okviru novega pritožbenega organa, da se lahko obravnavajo vse pritožbe prosilcev za mednarodno zaščito, in potrebno število človeških virov za nadaljevanje nemotenega delovanja teh odborov.

      Pravna pomoč

               4.

               Grčija bi morala zagotoviti, da je pravni okvir za dostop do brezplačne pravne pomoči učinkovit v praksi in da se vsem prosilcem za azil nudi potrebna pravna pomoč za sodno presojo upravnih odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito. Grčija bi morala zlasti:

                           (a)

                           učinkovito izvajati ministrski sklep o zagotavljanju storitev brezplačne pravne pomoči;

                           (b)

                           hitro skleniti pogodbo za seznam odvetnikov, ki lahko nudijo te storitve prosilcem na pritožbeni stopnji v Grčiji.

      Obravnava mladoletnikov brez spremstva in ranljivih oseb med azilnim postopkom

               5.

               Grčija bi morala zagotoviti vzpostavitev ustreznih struktur za identifikacijo in obravnavo ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva. Grčija bi morala zlasti:

                           (a)

                           nemudoma uvesti primeren postopek skrbništva s sprejetjem potrebnega predsedniškega odloka za izvajanje ustreznih določb zakona št. 4375/2016;

                           (b)

                           določiti in zaposliti potrebno osebje direktorata za sprejem in oddelka za zaščito mladoletnikov brez spremstva, da čim prej zagotovi potrebna jamstva v okviru pravnega reda na področju azila za iskanje družine in pravno zastopanje;

                           (c)

                           zagotoviti, da se postopki za identifikacijo prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami in potrebami glede sprejema izvajajo v praksi ter da se tem prosilcem nudi potrebna psihosocialna podpora, zlasti če so bili žrtve spolnega nasilja in izkoriščanja ali trgovine z ljudmi.

      Uporaba sredstev EU v okviru nacionalnih programov

               6.

               Grčija bi morala zagotoviti, da se znatna sredstva EU, ki so na voljo, v celoti izkoristijo, zlasti s takojšnjo uporabo virov iz nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF ter z uporabo dopolnilnih sredstev iz strukturnih skladov. V tem okviru bi morala Grčija čim prej zaključiti revizijo nacionalnih programov, ki trenutno poteka, da bi jih bolje prilagodila novim prednostnim nalogam, in nemudoma predložiti obvestilo o zaključku uradnega imenovanja novega odgovornega organa v skladu z zahtevami iz pravne podlage.

      Poročanje o sprejetih ukrepih

               7.

               Grčija je pozvana, da do 31. oktobra 2016 predloži poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila in priporočil z dne 15. junija in 10. februarja 2016. Poročilo bi moralo zlasti vključevati opis ukrepov, sprejetih za izvajanje preostalih pomanjkljivosti, navedenih v tem priporočilu, vključno s tem, kako so grški organi vzpostavili potrebne človeške in materialne vire iz odstavkov 1 do 5 tega priporočila oziroma kako to nameravajo storiti. Ta poročila bi morala vključevati tudi opis rednih ocen potreb iz odstavkov 1 do 3 tega priporočila. Poročilo bi moralo vsebovati tudi naslednje informacije:

                           (a)

                           skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti;

                           (b)

                           skupno število nerešenih prošenj za azil na prvi stopnji;

                           (c)

                           izčrpne podatke o vseh nerešenih pritožbah in izdanih odločbah na drugi stopnji, vključno s primeri dopustnosti, tako s strani novih pritožbenih odborov kot tudi pritožbenih odborov za odpravo zaostankov;

                           (d)

                           skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obravnavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem ter

                           (e)

                           skupno trenutno in načrtovano število delovnih mest in število odborov, ki jih je postopoma vzpostavil pritožbeni organ.

      V Bruslju, 28. septembra 2016

            Za Komisijo

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

      (2)  M. S. S. proti Belgiji in Grčiji (vloga št. 30696/09) in N. S. proti Ministrstvu za notranje zadeve, združeni zadevi C-411/10 in C-493/10.

      (3)  Uredba sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1), ki jo je nadomestila Uredba (EU) št. 604/2013.

      (4)  Podatki agencije Frontex z dne 12. septembra 2016.

      (5)  Izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016.

      (6)  Glej poročila Komisije o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, dostop do strani na dan 27. septembra 2016.

      (8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: Šesto poročilo o premestitvi in preselitvi (COM(2016) 636 final).

      (9)  Priporočilo Komisije z dne 10. februarja 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016) 871 final).

      (10)  Priporočilo Komisije z dne 15. junija 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016) 3805 final).

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

      (14)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

      (15)  Zakon št. 4375/2016 o strukturi in delovanju azilne službe, pritožbenega organa ter službe za sprejem in identifikacijo, ustanovitvi generalnega sekretariata za sprejem ter prenosu Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (prenovitev) in drugih določb v grško zakonodajo. Na voljo na naslovu: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Da bi lahko grški organi navedeni zakon v celoti izvajali, je treba sprejeti izvedbene akte v obliki ministrskih ali medresorskih sklepov.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Ti začasni zasilni in stalni objekti so bili vzpostavljeni na žariščnih točkah na Egejskih otokih in na celini.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (20)  Čeprav bodo imeli prednost kandidati, upravičeni do premestitve, bodo dejavnosti koristile tudi prosilcem za mednarodno zaščito, ki v drugi državi članici EU čakajo na združitev z družinskimi člani v skladu z dublinsko uredbo, ter osebam, ki v Grčiji zaprosijo za azil, zlasti ranljivim kategorijam prosilcev, ki vključujejo otroke brez spremstva in ločene otroke, invalide, starejše, samohranilce, kronične bolnike, nosečnice itn.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (22)  Člen 1(3) zakona št. 4375/2016.

      (23)  Člen 22(3) zakona št. 4375/2016.

      (24)  Člen 28 predsedniškega odloka št. 114/2010.

      (25)  Sporazum o nepovratnih sredstvih je bil podpisan 15. julija 2016.

      (26)  Ministrski sklep 1982/16.2.2016 (uradni list B'335).

      (27)  Organizacija Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“, september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: „Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt“ (COM(2016) 120 final z dne 4. marca 2016).

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/23

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016
   (2016/C 299/06)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Češko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Češka je 11. maja 2016 predložila konvergenčni program za leto 2016, 12. maja pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo v letu 2016 nekoliko poslabšal, in sicer na -0,6 % BDP, v letu 2017 pa na splošno stabiliziral pri -0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri 41,1 % v letu 2016 in se zmanjšal na 39,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -0,7 % v letu 2016 in -0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)

               Dolgoročno obstajajo srednja tveganja za fiskalno vzdržnost Češke. Ta izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, predvsem na področju zdravstva, pa tudi pokojnin. Nedavno sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema bi v primeru izvedbe dolgoročno privedli do poslabšanja javnih financ. Februarja 2016 je vlada namreč sprejela zakonodajo, v skladu s katero lahko bolj prožno prilagaja mehanizem za usklajevanje pokojnin. Poleg tega potekajo razprave o predlogih, da se zakonsko določena upokojitvena starost omeji na 65 let in da se vzpostavi mehanizem za redne preglede upokojitvene starosti. Trenutno ni načrtov za povišanje nizke zakonsko določene upokojitvene starosti. Tudi na področju zdravstva je napovedano povečanje dolgoročne porabe zaskrbljujoče. Češka se sooča z izzivi, kako izboljšati upravljanje in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, čeprav so številni ukrepi trenutno v različnih fazah izvajanja. Kazalniki kažejo na visoko potrošnjo blaga in storitev ter razmeroma močno odvisnost od bolnišnične oskrbe, ki je dražja od ambulantnih storitev. Zdi se, da se razpoložljivi zdravstveni podatki ne uporabljajo učinkovito za načrtovanje in racionalizacijo zmogljivosti bolnišnične oskrbe. Sistem povračila stroškov za bolnišnično oskrbo se pregleduje zaradi različnih pomanjkljivosti, kot je majhen vzorec bolnišnic, ki se uporablja za izračun referenčnih stopenj. Možnosti za izboljšanje usklajevanja ambulantne oskrbe, krepitev nadzorne vloge zdravnikov in omejitev nepotrebne uporabe ambulantnih storitev še vedno niso bile dovolj raziskane.

               (7)

               Fiskalni okvir Češke je eden najšibkejših v Uniji. Vlada je februarja 2015 odobrila reformni sveženj, ki obravnava glavne pomanjkljivosti na tem področju, vendar ga parlament še vedno ni ratificiral. Cilj svežnja je prenos Direktive Sveta 2011/85/EU (4) v nacionalno zakonodajo. Predlagana reforma predvideva krepitev zgornjih mej odhodkov in njihovo neposredno povezanost s srednjeročnim proračunskim ciljem. V okviru reforme bi morala vlada sprejeti proračun, ki ohranja dolgoročno vzdržnost javnih financ, poleg tega pa bi bil ustanovljen neodvisni fiskalni svet za spremljanje javnih financ in povečanje preglednosti.

               (8)

               Naložbe na Češkem ostajajo pod povprečjem EU na prebivalca in so zelo skoncentrirane v regiji glavnega mesta. Upravne in regulativne ovire še naprej zmanjšujejo učinkovitost poslovnega okolja ter ovirajo naložbe. Pri izvajanju prometnih in energetskih infrastrukturnih projektov obstajajo določena ozka grla. Poleg tega je bilo črpanje sredstev EU v programskem obdobju 2007–2013 počasno, in sicer predvsem zaradi zapletenih postopkov, pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, neučinkovitosti postopkov javnega naročanja ter šibke upravne zmogljivosti organov, ki so vključeni v izvajanje projektov. Kar zadeva prometno infrastrukturo, upravne ovire za naložbe vključujejo dolgotrajne postopke za izdajo dovoljenj za uporabo zemljišč in zamude, ki so posledica pritožbenih postopkov na protimonopolnem uradu. Kar zadeva energijsko učinkovitost, so javni programi za zmanjšanje energijske intenzivnosti razdrobljeni in stroškovno neučinkoviti. Obstajajo znaki, da se prihranki energije ne izboljšujejo v skladu z nacionalnim akcijskim načrtom za energijsko učinkovitost. Kar zadeva storitve, obstajajo določeni dokazi o regulativni restriktivnosti. To velja zlasti za nekatere posamezne sektorje poklicnih storitev, za katere se ovire za vstop in opravljanje zdijo višje od povprečja EU. Tudi nezadostna uporaba kakovostnih spletnih javnih storitev ovira poslovno okolje in odraža pomanjkljivosti ponudbe. Storitve e-uprave ne izkoriščajo v celoti tehnoloških možnosti za izboljšanje uporabniške izkušnje in so med najmanj izpopolnjenimi v Uniji. Razpoložljivi dokazi kažejo na razmeroma visoko stopnjo davčnih utaj na Češkem. Reševanje te težave, zlasti kar zadeva DDV, je visoko med prednostnimi nalogami politike. Po drugi strani pa se ne načrtujejo nobeni ukrepi za znižanje razmeroma visokih stroškov, povezanih s plačevanjem davkov, ali za poenostavitev davčnega sistema. Storitve v zvezi z vnaprejšnjim izpolnjevanjem obrazcev, ki jih ponujajo davčni organi, so omejene. Davkoplačevalci premalo uporabljajo sisteme za elektronsko oddajanje davčnih napovedi, čeprav je bil na področju DDV dosežen določen napredek. Poleg tega so stroški pobiranja davkov po najnovejših mednarodnih poročilih razmeroma visoki. Visoki prispevki delodajalcev za socialno varnost prispevajo k na splošno visoki stopnji obdavčitve dela, diverzifikacija na druga področja, kot so davki na premoženje, pa je omejena.

               (9)

               Številni kazalniki kažejo na znatne pomanjkljivosti v javni upravi. Pri sprejetju zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov iz protikorupcijskega načrta iz leta 2015 je bil dosežen določen napredek. Parlament je novembra 2015 odobril zakon o evidenci pogodb. Z njegovim pravočasnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem bi se izboljšali preglednost in stroškovna učinkovitost javnih razpisov. Vendar nekateri ključni protikorupcijski akti, kot sta sprememba zakona o navzkrižju interesov in nov zakon o financiranju političnih strank, še vedno nisi bili sprejeti. Več sprejetih ukrepov je težko izvajati in imajo omejen učinek, medtem ko se številni načrtovani ukrepi stalno odlagajo na naslednje akcijske načrte. Kljub nekaterim prizadevanjem za odpravo pomanjkljivosti obstajajo možnosti za dodaten napredek pri uspešnosti češkega sistema javnih naročil v smislu konkurence in s tem tudi stroškovne učinkovitosti. To je delno posledica pomanjkanja ustreznega usposabljanja izvajalcev na področju javnega naročanja in premajhnega poudarka na merilih kakovosti pri oddaji naročil. Javni sektor je zelo odvisen od nekonkurenčnih postopkov in ima omejene zmožnosti, da privabi ponudnike, medtem ko se skupno javno naročanje le redko uporablja. Vendar naj bi bilo izvajanje nedavno prenesenih direktiv o javnem naročanju za posodobitev postopkov na tem področju priložnost za uvedbo strateškega in na dokazih temelječega pristopa k politiki javnega naročanja, in sicer v smislu profesionalizacije, združevanja javnih naročil, večjega poudarka na merilih kakovosti in integritete izvajalcev na področju javnega naročanja.

               (10)

               V zadnjih letih so se zelo povečale naložbe v raziskave in razvoj, vendar so rezultati še vedno slabi, obstajajo pa tudi pomisleki glede vzdržnosti infrastrukture na tem področju. V okviru češkega raziskovalnega sistema se trenutno izvajajo dolgo pričakovane obsežne reforme upravljanja, zlasti glede vrednotenja in financiranja. Obstoječi mehanizem financiranja je razdrobljen, pri čemer ni zadostnega usklajevanja med ustreznimi organi ter jasne delitve obveznosti in prednostnih nalog. Razvija se celovit okvir vrednotenja na področju raziskav in razvoja, med drugim tudi v povezavi s financiranjem, vendar je napredek počasen. Prizadevanja za povečanje povezav med akademskim svetom in poslovnim okoljem so omejena. Te povezave so oslabljene zaradi okvira vrednotenja za javne raziskovalne ustanove, ki ne upošteva ravni sodelovanja s podjetji.

               (11)

               Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva. Privlačnost učiteljskega poklica ostaja izziv, pri čemer je eden od vzrokov razmeroma nizka plača, poleg tega pa se populacija učiteljev stara. Razvija se nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, da bi se povečala privlačnost poklica, vendar je bilo njegovo izvajanje odloženo. Učni rezultati so na splošno dobri, vendar so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja študentov. Občutno zaskrbljenost povzročajo slabi učni rezultati prikrajšanih skupin, zlasti romske skupnosti. Po ocenah zelo veliko romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Številni romski otroci se izobražujejo zunaj rednih šol, zaradi česar se soočajo z nižjimi standardi učenja kot ostali otroci. Možnosti za usposabljanje učiteljev za lažje spoprijemanje s to težavo so premalo razvite, pri čemer se le malo učiteljev udeležuje dejavnosti strokovnega izpopolnjevanja, povezanih s poučevanjem mešanih skupin in vključujočim izobraževanjem. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za vključujoče izobraževanje, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in dosežkov med romskimi in neromskimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi je bilo obvezno izobraževanje razširjeno na zadnje leto predšolskega izobraževanja in ki zagotavljajo, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela.

               (12)

               Razmere na trgu dela na Češkem so se sicer izboljšale, vendar bo nadaljnje povišanje stopnje zaposlenosti odvisno od večje udeležbe nezadostno zastopanih skupin. Med njimi so ženske z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci in člani romske skupnosti. Zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin bi skupaj z ustreznimi in ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami trga dela ter individualiziranimi storitvami prispevale k povečanju udeležbe teh skupin. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi stalnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, zlasti za otroke do treh let, ter omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa. V zadnjih letih so bili sicer sprejeti nekateri ukrepi za odpravo te pomanjkljivosti, vendar obstajajo možnosti za znatnejša prizadevanja.

               (13)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1. do 3.

               (14)

               Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni (5), da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

         PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ glede na prihodnja tveganja na področju zdravstvenega varstva. Sprejme zakonodajo za okrepitev fiskalnega okvira.

               2.

               Zmanjša regulativne in upravne ovire za naložbe, zlasti v prometnem in energetskem sektorju, ter poveča razpoložljivost storitev e-uprave. Sprejme preostale protikorupcijske reforme in izboljša postopke javnega naročanja.

               3.

               Okrepi upravljanje v okviru sistema raziskav in razvoja ter olajša povezave med akademskim svetom in podjetji. Poveča privlačnost učiteljskega poklica ter sprejme ukrepe za boljše vključevanje prikrajšanih otrok, zlasti Romov, v redne šole in predšolske ustanove. Odpravi ovire za večjo udeležbo nezadostno zastopanih skupin, zlasti žensk, na trgu dela.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo evropske centralne banke z dne 30. julija 2004 — Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banca d'Italia (ECB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 202/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 30. julija 2004
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banca d'Italia
   (ECB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Evrosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Banca d'Italia je potekel in ne bo podaljšan. Zaradi tega je treba imenovati zunanje revizorje od poslovnega leta 2004.

               (3)

               Banca d'Italia je izbrala nove zunanje revizorje v skladu s svojimi pravili o javnih naročilih in ECB meni, da ti izpolnjujejo zahtevane pogoje.

               (4)

               Mandat novih zunanjih revizorjev je tri leta in se lahko podaljša.

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   PricewaterhouseCoopers SpA se priporočijo za zunanje revizorje centralne banke Banca d'Italia od poslovnega leta 2004 za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja.

      V Frankfurtu na Majni, 30. julija 2004

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih

text:
               4.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 354/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 26. novembra 2013
   o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih
   2013/C 354/01
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 v povezavi s členoma 165 in 168 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Koristi telesne dejavnosti, vključno z redno športno dejavnostjo in vadbo, skozi vse življenje so izjemnega pomena in prispevajo k zmanjšanju tveganja bolezni srca in ožilja, nekaterih vrst raka in sladkorne bolezni, izboljšanju mišično-kostnega zdravja in nadziranju telesne teže, spodbudno pa tudi vplivajo na duševno zdravje in kognitivne procese. Telesna dejavnost, ki jo predlaga Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), je pomembna za vse starostne skupine, posebej pa za otroke, delovno aktivno prebivalstvo in starejše ljudi.

               (2)

               Telesna dejavnost je predpogoj za zdrav način življenja in zdravo delovno silo, zato prispeva k doseganju glavnih ciljev iz strategije Evropa 2020, zlasti glede rasti, storilnosti in zdravja.

               (3)

               Čeprav so javni organi v nekaterih državah članicah v preteklih letih okrepili prizadevanja za spodbujanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti (health-enhancing physical activity – HEPA), je telesna nedejavnost v Uniji še vedno na nesprejemljivo visoki ravni. Večina evropskih državljanov se telesni dejavnosti ne posveča dovolj, pri čemer se 60 % evropskih državljanov nikoli ne ukvarja s športom ali vadbo ali pa to delajo zelo redko. Pomanjkanje telesne dejavnosti v prostem času je bolj pogosto v nižjih socialno-ekonomskih skupinah. Trenutno nič ne kaže, da bi se v Uniji kot celoti ti negativni trendi obračali.

               (4)

               Telesna nedejavnost je prepoznana kot eden glavnih dejavnikov tveganja za prezgodnjo smrt in bolezni v industrializiranih državah po vsem svetu, samo v evropski regiji SZO pa povzroči okoli milijon smrti na leto. Težave, ki jih v Uniji povzroča pomanjkanje telesne dejavnosti, so dobro zabeležene, enako kot znatni neposredni in posredni gospodarski stroški, ki so v zvezi s pomanjkanjem telesne dejavnosti in povezanimi zdravstvenimi težavami, zlasti ob dejstvu, da se večina evropskih družb hitro stara.

               (5)

               Najnovejše raziskave kažejo, da lahko sedeči način življenja ne glede na vpliv fizične dejavnosti povečuje tveganje zdravstvenih težav. Te izsledke bi bilo treba upoštevati pri načrtovanju nadaljnjih ukrepov na tem področju v Uniji.

               (6)

               Kar zadeva stopnje telesne dejavnosti, obstajajo med državami članicami velike razlike. V nekaterih državah članicah se je delež državljanov, ki dosegajo minimalno stopnjo predlagane telesne dejavnosti, občutno povečal, druge pa takšnega napredka niso dosegle ali so celo nazadovale. Veljavne politike doslej niso bistveno vplivale na zmanjšanje stopenj telesne nedejavnosti za Unijo kot celoto. Od uspešnih pristopov se lahko naučimo veliko koristnega za oblikovanje in izvajanje politik na področju zdravju koristnih telesnih dejavnosti.

               (7)

               Telesna vzgoja v šoli je lahko učinkovito orodje za večjo ozaveščenost o pomenu zdravju koristnih telesnih dejavnosti, šole pa se lahko enostavno in učinkovito spodbujajo k izvajanju zadevnih dejavnosti.

               (8)

               Več področij politik, zlasti področji športa in zdravja, lahko prispeva k spodbujanju telesne dejavnosti in državljanom Unije ponudi nove priložnosti, da postanejo telesno dejavni. Da se te možnosti v celoti izkoristijo in s tem povečajo stopnje telesne dejavnosti, je nujen strateški medsektorski pristop k spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti, vključno s sodelovanjem vseh zadevnih ministrstev, organov in organizacij na vseh ravneh, zlasti športnega gibanja, pri čemer se upoštevajo obstoječa in tekoča prizadevanja na področju politike. Bistven del podpore tega procesa je dostopnost več informacij in boljših podatkov o stopnjah telesne dejavnosti in politik spodbujanja zdravju koristnih telesnih dejavnosti, kar je nujno tudi za oceno politike, namenjeno učinkovitejšemu razvoju in izvajanju politik v prihodnosti.

               (9)

               V smernicah EU o telesni dejavnosti (1), na katere so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, opozorili v sklepih z dne 27. novembra 2012 (2) o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnostih in v sklepih Sveta o zdravem staranju skozi vse življenje (3), je poudarjen medsektorski pristop na vseh tematskih področjih, ki zadevajo spodbujanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti.

               (10)

               V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, z naslovom „Razvijanje evropske razsežnosti v športu“ iz leta 2011, so bile Komisija in države članice pozvane, naj na podlagi smernic EU o telesni dejavnosti nadaljujejo s prizadevanji za uvedbo nacionalnih smernic, vključno s postopkom revizije in usklajevanja, ter razmislijo o priporočilu Sveta na tem področju.

               (11)

               V resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje od 2011 do 2014 (4) je bila prepoznana potreba, da se okrepi sodelovanje med Komisijo in državami članicami na nekaj prednostnih področjih v športu, vključno s spodbujanjem zdravju koristnih telesnih dejavnosti. Skupina strokovnjakov za šport, zdravje in udejstvovanje, ustanovljena sredi leta 2011 v okviru navedenega delovnega načrta, je julija 2012 izrazila podporo novi pobudi Unije za spodbujanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti.

               (12)

               V sklepih Sveta z dne 27. novembra 2012 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti je bila priznana potreba po nadaljnjih ukrepih na ravni Unije, Komisija pa pozvana, naj pripravi predlog priporočila Sveta, vključno z okvirom za ohlapno spremljanje, zasnovanim na sklopu kazalnikov, ki bodo pokrivali tematska področja smernic EU o telesni dejavnosti –

         PRIPOROČA, da države članice:

               1.

               Delujejo v smeri učinkovitih politik za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti prek oblikovanja medsektorskega pristopa, ki bi bil v skladu z nacionalnimi posebnostmi in bi zajemal področja politik (vključno s športom, zdravjem, izobraževanjem, okoljem in prometom) ter v katerem bi se upoštevale smernice EU o telesni dejavnosti. To bi moralo vključevati:

                           (a)

                           postopno oblikovanje in izvajanje nacionalnih strategij ter medsektorskih politik za spodbujanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti, skladnih z nacionalnimi zakonodajami in praksami;

                           (b)

                           opredelitev konkretnih ukrepov za izvajanje teh strategij ali politik, lahko tudi v akcijskem načrtu, če je to ustrezno.

               2.

               Spremljajo stopnje telesne dejavnosti in politike za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti prek uporabe okvira za ohlapno spremljanje (5) in kazalnikov iz Priloge v skladu z nacionalnimi razmerami.

               3.

               Skladno z nacionalnimi zakonodajami in praksami v šestih mesecih po sprejetju tega priporočila imenujejo nacionalne informacijske točke glede zdravju koristnih telesnih dejavnosti (6), za podporo navedenega okvira za spremljanje, ter Komisijo o imenovanju obvestiti.
               Nacionalne informacijske točke glede zdravju koristnih telesnih dejavnosti bodo morale zlasti usklajevati postopek dajanja na voljo podatkov o telesni dejavnosti okviru za spremljanje; ti podatki bi morali dopolnjevati obstoječo evropsko podatkovno bazo SZO o prehrani, debelosti in telesni dejavnosti (NOPA); informacijske točke pa bi morale tudi spodbujati medsektorsko sodelovanje pri politikah za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti.

               4.

               Tesno sodelujejo med seboj in s Komisijo prek redne izmenjave informacij in najboljših praks glede spodbujanja zdravju koristnih telesnih dejavnosti v zadevnih strukturah za šport in zdravje na ravni Unije, kar bo temelj okrepljenega usklajevanja politik.

         POZIVA komisijo, da:

               1.

               Državam članicam pomaga pri sprejemanju nacionalnih strategij, razvijanju medsektorskih pristopov k politikam za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti in izvajanju ustreznih akcijskih načrtov prek spodbujanja izmenjave informacij in dobrih praks, učinkovitega vzajemnega učenja, mreženja in določanja uspešnih pristopov k spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti.

               2.

               V skladu s kazalniki iz Priloge spodbuja uvedbo in delovanje okvira za spremljanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti, zasnovanega na obstoječih oblikah spremljanja in zbiranja podatkov na tem področju, pri čemer se kar najbolj uporabljajo obstoječe informacije in podatki, in sicer prek:

                           (a)

                           zagotavljanja usmerjene podpore nacionalnim informacijskim točkam glede zdravju koristnih telesnih dejavnosti in, kjer je primerno, drugim predstavnikom ustreznih javnih organov z namenom izgradnje zmogljivosti in usposabljanja – tudi zaradi postopka zbiranja podatkov –, in sicer ob pomoči znanstvenih strokovnjakov;

                           (b)

                           preverjanja možnosti uporabe podatkov, zbranih skladno s tem okvirom za spremljanje, za morebitno oblikovanje evropske statistike o stopnjah telesne dejavnosti vsaka tri leta;

                           (c)

                           podpiranja SZO pri nadaljnjem razvoju vidikov telesne dejavnosti v evropski podatkovni bazi SZO o prehrani, debelosti in telesni dejavnosti (NOPA), in sicer s prilagoditvijo baze podatkov okviru za spremljanje v Prilogi;

                           (d)

                           podpiranja SZO in tesnega sodelovanja s to organizacijo pri pripravi in izdaji pregledov zdravju koristnih telesnih dejavnosti in analiz njihovih trendov po posameznih državah.

               3.

               Vsaka tri leta poroča o napredku pri izvajanju tega priporočila na podlagi informacij, posredovanih v sklopu dogovorov o poročanju iz okvira za spremljanje, in drugih ustreznih informacij, ki jih o razvoju in izvajanju politik za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti posredujejo države članice, ter oceni dodano vrednost tega priporočila.

      V Bruslju, 26. novembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Smernice EU o telesni dejavnosti, ki jih je predsedstvo pozdravilo v sklepih z neformalnega srečanja ministrov EU, pristojnih za šport, novembra 2008.

      (2)  UL C 393, 19.12.2012, str. 22.

      (3)  UL C 396, 21.12.2012, str. 8.

      (4)  UL C 162, 1.6.2011, str. 1.

      (5)  V okviru za spremljanje bodo določene minimalne zahteve glede poročanja o splošnih vidikih spodbujanja zdravju koristnih telesnih dejavnosti, ki jih lahko obravnavajo vse države članice. Okvir se bo izvajal v tesni sinergiji in sodelovanju s SZO, pri čemer se prepreči dvojno zbiranje podatkov.

      (6)  Informacijska točka bo glavna oseba za stike v državi članici, ki bo zagotavljala informacije in podatke, ustrezajoče kazalnikom iz Priloge, kar bo del vprašalnika, ki ga bo SZO poslala informacijskim točkam.

      PRILOGA
      Predlagani kazalniki za oceno stopnje zdravju koristnih telesnih dejavnosti (HEPA) in politik v zvezi s HEPA v EU, ob upoštevanju smernic EU o telesni dejavnosti (EU PA GL) (1)

                  Tematska področja EU PA GL

                  Predlagani kazalniki in spremenljivke/enote

                  Razpoložljivost podatkov

                  Mednarodna priporočila in smernice o telesni dejavnosti
                  (EU PA GL 1 in 2)

                              1.

                              Nacionalno priporočilo o telesni dejavnosti za zdravje
                              Da/Ne

                      (5)

                              2.

                              Odrasli, ki dosegajo minimalna priporočila SZO o telesni dejavnosti za zdravje ali enakovredna nacionalna priporočila
                              Odstotek odraslih, ki dosegajo vsaj 150 minut zmerne telesne dejavnosti na teden ali 75 minut visoko-intenzivne dejavnosti ali enakovredno kombinacijo

                      (5)

                              3.

                              Otroci in mladoletniki, ki dosegajo minimalna priporočila SZO o telesni dejavnosti za zdravje ali enakovredna nacionalna priporočila
                              Odstotek otrok in mladoletnikov, ki dosegajo vsaj 60 minut zmerne do visoko-intenzivne telesne dejavnosti dnevno ali vsaj pet dni v tednu

                      (5)

                  Medsektorski pristop
                  (EU PA GL 3 do 5)

                              4.

                              Nacionalni mehanizem za usklajevanje spodbujanja HEPA
                              Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (5)

                              5.

                              Sredstva, dodeljena posebej za spodbujanje HEPA
                              Po sektorju (zdravje, šport, promet itd.):

                                          —

                                          skupna finančna sredstva,

                                          —

                                          na prebivalca,

                                          —

                                          glede na bruto domači proizvod, na podlagi paritete kupne moči na prebivalca, v eurih

                      (2)

                  „Šport“
                  (EU PA GL 6 do 13)

                              6.

                              Nacionalna politika in/ali akcijski načrt „Šport za vse“
                              Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (5)

                              7.

                              Športni klubi, usmerjeni v spodbujanje zdravja (program „Športni klubi za zdravje“)
                              Izvajanje smernic, razvitih v okviru projekta HEPA Europe/TAFISA: Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (3)

                              8.

                              Okvir v podporo priložnostim za izboljšanje dostopa do rekreacijskih ali vadbenih objektov za nižje socialno-ekonomske skupine
                              Obstoj okvira: Da/Predviden v dveh letih/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

                              9.

                              Ciljne skupine, ki jih nagovarja nacionalna politika HEPA
                              Po ciljni skupini (skupine, ki posebej potrebujejo telesno dejavnost (npr. nižje socialno-ekonomske skupine, osebe z nizko stopnjo telesne dejavnosti, starejši, etnične manjšine itd.)

                      (5)

                  „Zdravje“
                  (EU PA GL 14 do 20)

                              10.

                              Spremljanje in nadzor telesne dejavnosti in sedečega načina življenja
                              Telesna dejavnost in sedeči način življenja se spremljata v okviru nacionalnega zdravstvenega sistema: Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

                              11.

                              Strokovni zdravstveni delavci svetujejo glede telesne dejavnosti
                              Svetovanje glede telesne dejavnosti: Da/Ne; pri „Da“: je krito v okviru osnovnih zdravstvenih storitev: Da/Ne

                      (4)

                              12.

                              Usposabljanje o telesni dejavnosti v izobraževalnem programu za zdravstvene delavce

                                          —

                                          število ur za medicinske sestre, zdravnike

                                          —

                                          obvezno ali neobvezno

                                          —

                                          jasne strukture ocenjevanja in potrjevanja, ki odražajo učne rezultate predmeta

                      (3)

                  „Izobraževanje“
                  (EU PA GL 21 do 24)

                              13.

                              Telesna vzgoja v osnovnih in srednjih šolah

                                          —

                                          število ur po stopnji šolanja

                                          —

                                          obvezno ali neobvezno

                                          —

                                          ureditev na nacionalni ali nižji ravni

                      (4)

                              14.

                              Programi za spodbujanje telesne dejavnosti v okviru šole
                              Obstaja program na nacionalni ali nižji ravni: Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (3)

                              15.

                              HEPA pri usposabljanju učiteljev telesne vzgoje
                              HEPA je učna vsebina študija učiteljev telesne vzgoje na 1. in/ali 2. stopnji: Da/Ne; Obvezna/Neobvezna

                      (3)

                              16.

                              Programi za spodbujanje aktivne poti v šolo
                              Programi za spodbujanje aktivne poti v šolo na nacionalni ali – če je ustrezno – nižji ravni (npr. „nadzorovano pešačenje“, kolesarjenje): Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

                  „Okolje, urbanistično načrtovanje, javna varnost“
                  (EU PA GL 25 do 32)

                              17.

                              Obseg kolesarjenja/hoje
                              Glavni način prevoza, ki se uporablja za vsakodnevne dejavnosti (avto, motorno kolo, javni prevoz, hoja, kolesarjenje, drugo)

                      (5)

                              18.

                              Evropske smernice za izboljšanje infrastrukture za telesno dejavnost v prostem času
                              Evropske smernice za izboljšanje infrastrukture za telesno dejavnost v prostem času se sistematično uporabljajo pri načrtovanju, izgradnji in upravljanju infrastrukture:
                              Da/Ne še, vendar predvidoma v dveh letih/Ne

                      (3)/ (4)

                  „Delovno okolje“
                  (EU PA GL 33 in 34)

                              19.

                              Programi za spodbujanje aktivne poti na delo
                              Na nacionalni ali – kadar je ustrezno – nižji ravni obstajajo programi za spodbujanje podjetij ali zaposlenih k aktivni poti na delo (npr. hoja, kolesarjenje): Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

                              20.

                              Programi za spodbujanje telesne dejavnosti na delovnem mestu
                              Na nacionalni ali – kadar je ustrezno – nižji ravni obstajajo programi za spodbujanje podjetij k promociji telesne dejavnosti na delovnem mestu (npr. telovadnice, tuši, stopnice idr.): Da/Ne

                      (4)

                  „Starejši državljani“
                  (EU PA GL 35 do 37)

                              21.

                              Programi za ukrepe skupnosti za spodbujanje telesne dejavnosti pri starejših ljudeh
                              Obstaja program za ukrepe skupnosti za spodbujanje telesne dejavnosti pri starejših ljudeh: Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

                  „Kazalniki/ocena“
                  (EU PA GL 38)

                              22.

                              Nacionalne politike HEPA, ki vključujejo načrt za oceno
                              X od y nacionalnih politik HEPA (po sektorju: šport, zdravje, promet, okolje itd.) vsebuje jasen namen ali načrt ocenjevanja

                      (5)

                  „Ozaveščenost javnosti“
                  (EU PA GL 39)

                              23.

                              Obstoj nacionalne kampanje za povečanje ozaveščenosti o telesni dejavnosti
                              Da/Ne; podrobnosti pri „Da“

                      (4)

         (1)  Informacije in podatki, za katere se državam članicam priporoča, naj jih zagotovijo skladno z okvirom za ohlapno spremljanje, naj bi se sčasoma izboljšali. Predlaga se, naj se podpora temu okviru zagotovi iz dejavnosti sodelovanja in izgradnje zmogljivosti, predvidenih v tem priporočilu.

         (2)  Podatki še niso zbrani.

         (3)  Podatki še niso zbrani, vendar se to načrtuje v okviru NOPA.

         (4)  Podatki so na voljo (torej zajeti v predlogah za države ali prek drugih razpoložljivih virov), vendar še niso potrjeni ali pa jih je treba Posodobiti.

         (5)  Podatki so na voljo in potrjeni v okviru NOPA.