               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 522 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Romunije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Romunijo
                  6
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Romunija je 5. maja 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Med letoma 2009 in 2015 so se v Romuniji izvajali trije programi plačilnobilančne pomoči, ki jih skupaj vodita Komisija in Mednarodni denarni sklad ob podpori Svetovne banke. Izplačila so bila izvršena le v okviru prvega programa, in sicer v obdobju 2009–2011, medtem ko sta bila programa v obdobjih 2011–2013 in 2013–2015 preventivna. Nadzor po izteku programa v imenu Komisije, katerega namen je spremljati sposobnost Romunije za odplačilo posojil, odobrenih v okviru prvega programa, se je začel oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj, dokler ne bo odplačanih 70 % posojil, kar bo predvidoma spomladi 2018.

               (6)Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje za leti 2017 in 2018 nominalni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, ki naj bi se nato do leta 2020 postopoma znižal na 2,0 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP v obdobju, ki ga zajema program, tj. do leta 2020, predvidoma ne bo dosežen. Preračunani
                  9
                strukturni saldo bo do leta 2020 predvidoma dosegel raven –2,6 %. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 37,6 % BDP v letu 2016 na 38,3 % BDP v letu 2018 in se leta 2020 zmanjšal na 37,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden. Glavno navzdol usmerjeno tveganje za makroekonomske obete izvira iz manjšega učinka fiskalnih in strukturnih ukrepov na kratko- in srednjeročne obete za rast. Hkrati ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja, niso dovolj podrobno opredeljeni. Poleg tega osnutek zakona o poenotenih plačah pomeni precejšnje navzdol usmerjeno tveganje za fiskalno napoved.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Romuniji priporočil, naj v letu 2016 omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja in v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP, razen če srednjeročni proračunski cilj doseže z manjšim naporom. Podatki o realizaciji za leto 2016 kažejo na znaten odklon Romunije od srednjeročnega proračunskega cilja. Komisija je 22. maja 2017 v skladu s členom 121(4) PDEU in členom 10(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Romuniji izdala opozorilo, da je bil v letu 2016 ugotovljen znaten odklon od srednjeročnega proračunskega cilja. [Svet je nato XX sprejel priporočilo, v katerem je potrdil, da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  10
                v letu 2017 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP.] Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve.

               (8)V letu 2018 naj bi se Romunija glede na svoj fiskalni položaj z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presega 4,3 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 3,5 % BDP v letu 2017 in 3,7 % v letu 2018, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Na splošno Svet meni, da bodo glede na močno poslabšanje fiskalnih obetov od leta 2017 potrebni znatni dodatni ukrepi, da bi Romunija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast[, v skladu s priporočilom, naslovljenim na Romunijo dne XX za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja].

               (9)Fiskalni okvir Romunije je trden, vendar se ne izvaja v celoti. Proračun za leto 2016 je znatno odstopal od srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, kar je v nasprotju s pravilom glede primanjkljaja v nacionalnem fiskalnem okviru. Proračun za leto 2017 se je še bolj oddaljil od nacionalnih fiskalnih pravil. Romunski organi leta 2016 tako kot v prejšnjih letih parlamentu niso predložili posodobljene fiskalne strategije do zakonitega roka, tj. avgusta. Posledično letni proračunski postopek ne temelji na srednjeročni fiskalni strategiji.

               (10)Stanje v bančnem sektorju se je leta 2016 še naprej izboljševalo pod vplivom precejšnjih kapitalskih rezerv in rastoče dobičkonosnosti. Organi so se zavezali, da bodo leta 2018 opravili celovit pregled kakovosti sredstev in obremenitveni test bančnega sektorja. Maja 2016 je začel veljati zakon o odpustu dolga, vendar je tveganja v bančnem sektorju ublažila predvsem odločitev ustavnega sodišča, da bodo morala o tem, ali posojilojemalci izpolnjujejo zakonske določbe o težkih razmerah, presojati sodišča. Zakon o konverziji posojil, denominiranih v CHF, ki ga je parlament sprejel oktobra 2016, je bil nedavno razglašen za protiustavnega. Vendar nove zakonodajne pobude še vedno zmanjšujejo pravno predvidljivost, kar lahko negativno vpliva na zaupanje vlagateljev.

               (11)Davčne utaje, ki so v Romuniji zelo razširjene, zmanjšujejo davčne prihodke in davčno pravičnost ter izkrivljajo gospodarstvo. Romunija je pri ukrepanju na podlagi priporočila za posamezno državo glede izboljšanja izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov dosegla omejen napredek. Leta 2016 so bili spremenjeni postopki za registracijo za DDV in povračilo stroškov, po vsej državi pa poteka tudi uvedba elektronskih blagajn, povezanih z davčno upravo. Od leta 2017 se uporablja posebna ureditev za sektorje, kot so hotelirstvo, gostinstvo in druge povezane panoge, kjer je dajatev določena ne glede na prihodkovni razred. Poleg tega so bile sprejete omejitve v zvezi s samozaposlenimi osebami in družinskimi podjetji, katerih namen je odvračati od izogibanja davkom. V letu 2016 se je izboljšalo izpolnjevanje obveznosti na področju davčnih napovedi in plačil, vendar skupni inšpekcijski pregledi davčne uprave in inšpektoratov za delo niso prinesli boljših rezultatov. Poleg tega se je pri davčni ureditvi za mikro podjetja prag prometa znatno povečal, medtem ko se je stopnja znižala, kar omogoča izpolnjevanje davčnih obveznosti v škodo proračunskih prihodkov. Sektorski in kategorijski pristopi k obdavčitvi podjetij bi lahko povzročili upravno breme tako za podjetja kot za davčno upravo, hkrati pa ne vodijo k izboljšanju pobiranja davkov.

               (12)Porazdelitev razpoložljivega dohodka gospodinjstev (ki upošteva velikost gospodinjstev) je v Romuniji izrazito neenakomerna, kar omejuje njen potencial za trajnostno in vključujočo rast. Dohodek najbogatejših 20 % prebivalstva je več kot osemkrat višji od dohodka najrevnejših 20 %. To razmerje je bistveno višje od povprečja EU. Neenakosti v veliki meri temeljijo na neenakem dostopu do zdravstva, izobraževanja, storitev in trga dela. Poleg tega je razlika med dohodkovno neenakostjo pred obdavčitvijo in socialnimi transferji ter po njih med najmanjšimi v EU. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo glavni socialni prejemki in nadomestila, od uvedbe leta 2008 še ni bil posodobljen. Delo na črno, vključno s „plačilom na roke“, je še vedno razširjeno in še naprej negativno vpliva na davčne prihodke, izkrivlja gospodarstvo ter spodkopava pravičnost in učinkovitost davčnega sistema ter sistema socialnih prejemkov in nadomestil. Kot del pilotnega projekta so bili izvedeni skupni inšpekcijski pregledi davčne uprave in inšpektoratov za delo, vendar za zdaj nimajo sistemskega učinka. Viri niso osredotočeni na sektorje z največjim tveganjem davčnih utaj, plačilu na roke se namenja omejena pozornost, ob tem pa se bolj kot preventivni uporabljajo prisilni ukrepi.

               (13)Rezultati na trgu dela so se v letu 2016 izboljšali, pri čemer je stopnja brezposelnosti dosegla nizko predkrizno raven. Delovna sila se še naprej zmanjšuje, saj se prebivalstvo stara in izseljevanje ostaja visoko. Nizko brezposelnost spremlja ena najvišjih stopenj neaktivnosti v EU. Zlasti stopnje zaposlenosti in delovne aktivnosti mladih, žensk, nizko usposobljenih delavcev, invalidov in Romov so precej pod povprečjem EU. Število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je še vedno zelo veliko.

               (14)Čeprav se tveganje revščine ali socialne izključenosti znižuje, je še vedno zelo visoko, zlasti pri družinah z otroki, invalidih, Romih in podeželskem prebivalstvu. Leta 2016 je bil v okviru preusmeritve politike v okrepljeno zagotavljanje storitev, namenjenih določenim skupinam prebivalstva, sprejet obsežen sveženj za boj proti revščini. Ta predvideva pilotni projekt za vzpostavitev integriranih storitev v marginaliziranih skupnostih. Njegova uvedba po celotni državi bi znatno izboljšala trenutno nizko zagotavljanje integriranih storitev. S sprejetjem zakona o minimalnem dohodku za vključenost, ki naj bi začel veljati leta 2018, se je Romunija odzvala na večkrat prejeta priporočila za posamezno državo. Minimalni dohodek za vključenost povečuje ustreznost socialne pomoči in pokritost z njo. Združuje pasivno podporo z aktivnimi ukrepi zaposlovanja in inšpekcijskimi pregledi. Vendar je njegov aktivacijski potencial skromen, saj je cilj do leta 2021 zagotoviti aktivne ukrepe zaposlovanja 25 % upravičencem.

               (15)Aktivacijske politike so bile okrepljene v okviru reforme nacionalnega zavoda za zaposlovanje. Reforme vključujejo bolj posamezniku prilagojeno podporo ter integrirane storitve za iskalce zaposlitve in delodajalce. Doseg in ponudba storitev za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, se izboljšujeta. Vendar aktivacijske politike, namenjene skupinam, ki so najbolj oddaljene od trga dela, ostajajo omejene, nedavno predlagani aktivacijski ukrepi pa se ne osredotočajo več na te skupine. Njihov obseg in povezava s socialnimi storitvami nista zadostna, da bi lahko bistveno izboljšala udeležbo teh skupin na trgu dela.

               (16)Pri ustreznosti pokojnin in revščini starejših ima pomembno vlogo spol, saj nižja upokojitvena starost žensk ob sicer enakih pogojih pomeni nižje pokojninske pravice. Romunija je ena od redkih držav članic EU, ki ne predvideva poenotenja upokojitvene starosti žensk in moških. Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske je bil predložen parlamentu leta 2013. Do zdaj ga je sprejel le senat.

               (17)Glede na gibanje produktivnosti, konvergenco dohodkov in konkurenčni položaj Romunije rast plač v javnem in zasebnem sektorju zahteva posebno pozornost. Povečanja plač v javnem sektorju bi se lahko prelila v zasebni sektor, kar bi vplivalo na konkurenčnost Romunije. Minimalna plača v Romuniji, ki je sicer še vedno med najnižjimi v EU, se je v zadnjih letih znatno povišala. Ad hoc povišanja minimalne plače so v zadnjem času znatno zvišala delež delavcev z minimalno plačo in povzročila močno razpršenost na dnu porazdelitve plač. Kot odziv na priporočilo za posamezno državo je bila v začetku leta 2016 ustanovljena tristranska delovna skupina, ki naj bi vzpostavila mehanizem za določanje minimalne plače na podlagi objektivnih ekonomskih in socialnih meril ter meril trga dela, vendar je z delom precej v zaostanku in mora z njim ustrezno nadaljevati. Za socialni dialog je še naprej značilno malo kolektivnih pogajanj na sektorski ravni in institucionalne slabosti, ki omejujejo učinkovitost reform.

               (18)Zadostna osnovna znanja so ključna, da lahko ljudje najdejo in obdržijo dobre in stalne službe ter da uspešno sodelujejo v gospodarskem in družbenem življenju. Mednarodne raziskave kažejo na resne pomanjkljivosti pri osnovnih znanjih med romunskimi najstniki. Visoke stopnje zgodnjega opuščanja šolanja, nizka stopnja oseb z doseženo visokošolsko izobrazbo in obsežno izseljevanje povzročajo nezadostno ponudbo izobražene delovne sile. Na podeželju je dostop do kakovostnega rednega izobraževanja omejen, zlasti za romske otroke. Težave s privabljanjem dobrih učiteljev na podeželskih območjih in v šolah z večinoma romskimi otroki skupaj s segregacijo in pogosto diskriminatornimi stališči vodijo v slabše učne rezultate romskih otrok. Romunija je v odziv na ponavljajoča se priporočila za posamezno državo sprejela in začela izvajati strategijo na področju zgodnjega opuščanja šolanja. Nedavni ukrepi vključujejo celostne ukrepe, pilotni program toplih obrokov, boljše povračilo stroškov prevoza in socialne bone za spodbujanje predšolskega izobraževanja revnih otrok. Za jesen 2017 so načrtovani projektno zasnovani ukrepi, podprti s financiranjem EU, za izboljšanje kakovosti poučevanja v prikrajšanih šolah, poteka pa tudi posodabljanje učnih načrtov, čeprav le delno. Zakonodaja za preprečevanje segregacije se je izboljšala, vključno z okrepitvijo pristojnosti šolskih inšpektoratov na tem področju. Vendar še vedno manjka metodologija za spremljanje. Potrebni so nadaljnji koraki za stalen napredek v boju proti socialno-ekonomskim neenakostim v izobraževanju. Jamstvo za mlade je zaenkrat le deloma doseglo mlade, ki zgodaj opustijo šolanje, programi druge priložnosti pa niso zlahka na voljo. Sistem izobraževanja in usposabljanja ni dovolj usklajen s potrebami trga dela in vključenost odraslih v izobraževanje je zelo nizka.

               (19)Romunsko prebivalstvo dosega slabe rezultate na področju zdravja. Pomanjkanje zdravstvenih delavcev, nezadostno financiranje, prekomerna uporaba bolnišnične oskrbe in korupcija ovirajo dostopno in kakovostno zdravstvo, kar vpliva zlasti na ljudi z nizkimi dohodki in na podeželju. Korupcija je poleg neformalnih plačil zdravstvenim delavcem prisotna tudi pri javnih naročilih v bolnišnicah, zavarovalniških goljufijah in podkupovanju za potrdila, ki dajejo pravico do ugodnosti. Za obravnavanje priporočila za posamezno državo in v okviru predhodne pogojenosti za obdobje financiranja EU 2014–2020 je Romunija sprejela nekatere ukrepe politike za preusmeritev z bolnišničnega na ambulantno zdravljenje. Pripravljeni so bili regionalni zdravstveni načrti za opredelitev potreb po infrastrukturi in storitvah, spremlja pa se tudi izvajanje nacionalne zdravstvene strategije. V skladu z nacionalno protikorupcijsko strategijo za obdobje 2016–2020 je bila sprejeta zakonodaja za prenovo sistema povratnih informacij o neformalnih plačilih in plače zdravstvenih delavcev so se izboljšale. Protikorupcijska strategija zajema celostne ukrepe v zdravstvu, ki vključujejo spodbujanje odgovornosti in preglednega zaposlovanja direktorjev bolnišnic. Kljub temu je okrepitev sistemov skupnostne oskrbe, ambulantne oskrbe in napotitve še vedno v začetni fazi, neformalna plačila so še vedno močno prisotna, preglednost pri vodenju bolnišnic še ni zagotovljena in nacionalna strategija za zdravstvene delavce še ni bila sprejeta.

               (20)Romunske upravne zmogljivosti in zmogljivosti za oblikovanje politik trpijo zaradi nepreglednih postopkov in odločanja, obremenjujočih upravnih postopkov, skromne uporabe kakovostnih dokazov, slabega usklajevanja med različnimi resornimi politikami in razširjene korupcije. Napredek pri reformi javne uprave je omejen. Organizacijske strukture so še vedno nestabilne, kar vpliva na neodvisnost in učinkovitost javne uprave. Leta 2016 so se začele izvajati strategije za javno upravo, vendar nekateri glavni cilji teh strategij še niso vključeni v zakonodajni okvir, zlasti kar zadeva objektivna merila za zaposlovanje, ocenjevanje in nagrajevanje uspešnosti. Predlagano je, da se plače do neke mere poenotijo, vendar ni jasne povezave med uspešnostjo in plačilom na centralni in lokalni ravni. Zmogljivosti in pooblastila agencije za javno upravo je še vedno treba okrepiti. Nekateri ukrepi za preglednost pri oblikovanju politik, uvedeni leta 2016, naj bi se vrnili v prejšnje stanje. Strateško načrtovanje in regulativne ocene učinka v upravni praksi niso trdno uveljavljeni.

               (21)Kakovostno in količinsko nezadostna prometna infrastruktura je eno od ključnih ozkih grl, ki ovirajo gospodarski razvoj v Romuniji. Za odpravo s tem povezanih pomanjkljivosti in v odziv na priporočilo za posamezno državo je Romunija jeseni 2016 sprejela splošni prometni načrt. Da bi se pospešile naložbe v cestno infrastrukturo, je bilo upravljanje infrastrukturnih naložb ločeno od organa, pristojnega za upravljanje infrastrukture. Leta 2016 je bil ustanovljen organ, ki bo reformiral železniški sistem in naj bi začel delovati do sredine leta 2017.

               (22)Romunija ima zadnje čase enega najvišjih deležev naložb v EU. Vendar so javne naložbe v letu 2016 upadle, tudi zaradi nizkega izvrševanja sredstev EU. Visoko črpanje in učinkovita poraba sredstev EU sta bistvenega pomena, da bi Romunija lahko izkoristila svoj razvojni potencial v ključnih sektorjih, zlasti pri prometu ali odpadkih. Na kakovost javnih naložb med drugim negativno vplivajo slabosti pri upravljanju in spreminjajoče se prednostne naloge. Pri ukrepanju na podlagi priporočila za posamezno državo je bilo pri okrepitvi prednostnega razvrščanja projektov in priprave projektov javnih naložb doseženega malo napredka. Od avgusta 2016 morajo ministrstva v svojih načrtih porabe upoštevati naložbene prednostne naloge, vendar niso bili sprejeti nobeni drugi ukrepi za okrepitev vloge ministrstva za finance pri prednostnem razvrščanju naložb in za boljše usklajevanje priprave projektov javnih naložb med ministrstvi. Sprejetje nacionalnega načrta ravnanja z odpadki in programa za preprečevanje nastajanja odpadkov, predvideno za konec leta 2016, zamuja. Načrta sta potrebna tudi za izboljšanje upravljanja in regulativnega izvrševanja za usmerjanje nacionalnih sredstev in sredstev EU, da bi se dosegli okoljski standardi na ravni EU.

               (23)V Romuniji je učinkovito javno naročanje ključno za doseganje strateških ciljev in obravnavanje ključnih izzivov politike, vključno z učinkovito javno porabo, posodobitvijo javne uprave, bojem proti korupciji ter spodbujanjem inovacij ter trajnostne in vključujoče rasti. Prav tako je bistvenega pomena za zaupanje državljanov v javne organe in demokracijo. Romunija je nedavno sprejela ukrepe za izvajanje strategije in akcijskega načrta za javna naročila. Po sprejetju zakona o javnih naročilih, ki velja od maja 2016, je bila do konca leta 2016 sprejeta izvedbena zakonodaja, nacionalni program za javna naročila pa določa preprečevanje korupcije in nadzor nad njo. Vendar več ključnih ukrepov iz strategije še ni bilo sprejetih, na primer okrepljen nadzor in drugi ukrepi za boj proti korupciji, izvajanje e-javnih naročil in usposabljanje uradnikov za javna naročila.

               (24)Več kot 45 % romunskega prebivalstva živi na podeželskih območjih, ki z vidika zaposlovanja in izobraževanja, dostopa do storitev in infrastrukture ter materialne blaginje močno zaostajajo za mestnimi območji. V odziv na priporočilo za posamezno državo, zlasti glede izboljšanje dostopa do integriranih javnih storitev, razširitve osnovne infrastrukture in spodbujanja gospodarske diverzifikacije na podeželskih območjih, je Romunija leta 2016 sprejela celovit sklop ukrepov za razvoj podeželja, posodobitev malih kmetij, podporo nekmetijskim MSP, naložbe v infrastrukturo, vključno s socialnimi storitvami in izobraževanjem, ter formalizacijo zaposlovanja. Njihov dolgoročni uspeh bo odvisen od zmogljivosti za uvedbo pilotnih ukrepov v večjem obsegu ter za učinkovito usmerjanje in črpanje razpoložljivih sredstev EU.

               (25)Podjetja v državni lasti imajo pomembno vlogo v gospodarstvu, zlasti v ključnih infrastrukturnih sektorjih. Slabosti pri upravljanju podjetij v državni lasti pomenijo njihovo manjšo dobičkonosnost v primerjavi z zasebnimi podjetji, kar negativno vpliva na javne finance. Romunija je v odziv na priporočilo za posamezno državo dosegla znaten napredek pri izboljšanju upravljanja podjetij v državni lasti. Podzakonski predpisi, ki podpirajo glavno zakonodajo o korporativnem upravljanju podjetij v državni lasti, so bili hitro sprejeti jeseni 2016. Zakonodajni okvir sledi dobri mednarodni praksi na področju preglednosti pri imenovanju članov uprav in upravljanju podjetij v državni lasti ter ministrstvu za finance podeljuje posebne pristojnosti za spremljanje in izvrševanje. Sprejeti so bili tudi ukrepi za ozaveščanje lokalnih organov o novih pravilih, proračunske informacije o podjetjih v državni lasti pa so bile javno objavljene. Vendar zamude pri imenovanju poklicnih menedžerjev vzbujajo pomisleke o nadaljnjem izvajanju.

               (26)Konkurenčnost Romunije trpi zaradi slabosti pri nestroškovni konkurenčnosti in strukturnih ovir za prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo, med katerimi so tudi zapleteni upravni postopki. Romunija je v odziv na priporočilo za posamezno državo leta 2016 sprejela več zakonodajnih aktov za poenostavitev upravnih postopkov in olajšanje odnosov med državljani in javno upravo, ki pa so omejeni na majhno število postopkov.

               (27)Na vseh ravneh je še vedno prisotna korupcija, ki še naprej ovira poslovanje. Romunija je dosegla znaten napredek pri večjem delu reforme pravosodnega sistema in boju proti korupciji na visoki ravni. Kljub temu še niso bili izvedeni ključni koraki, da bi se odpravile težave na teh področjih ter da bi bile reforme trajne in nepreklicne. Pri razvoju nadaljnjih ukrepov za preprečevanje korupcije in boj proti njej je bil dosežen določen napredek, zlasti v lokalni upravi, vendar so še prisotni veliki izzivi za učinkovito izvajanje nacionalne protikorupcijske strategije, sprejete leta 2016. Potrebna so prizadevanja za spoštovanje neodvisnosti sodstva v romunskem javnem življenju, dokončanje reform kazenskega in civilnega zakonika ter zagotavljanje učinkovitega izvrševanja sodnih odločb. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za Romunijo.

               (28)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji , ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (29)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Romunija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.V letu 2017 zagotovi skladnost s priporočilom Sveta z dne [XX], da se odpravi znaten odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. V letu 2018 izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Zagotovi polno izvajanje fiskalnega okvira. Okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Nadaljuje boj proti delu na črno, vključno z zagotavljanjem sistematične uporabe celovitega nadzora.

               2.Okrepi ciljno usmerjene aktivacijske politike in integrirane javne storitve, pri čemer se osredotoči na ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela. Sprejme zakonodajo za izenačitev upokojitvene starosti za moške in ženske. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji vzpostavi pregleden mehanizem za določanje minimalne plače. Izboljša dostop do kakovostnega rednega izobraževanja, zlasti za Rome in otroke na podeželskih območjih. V zdravstvu preusmeri poudarek na ambulantno zdravljenje in omeji neformalna plačila.

               3.Sprejme zakonodajo, ki bo zagotavljala profesionalno in neodvisno javno upravo ob uporabi objektivnih meril. Okrepi prednostno razvrščanje in pripravo projektov javnih naložb. Zagotovi, da se nacionalna strategija za javna naročila izvaja pravočasno, v celoti in trajnostno.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 522 final..

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 88 final.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (10)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (11)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 322 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Belgijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Belgija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Belgijo
                  7
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, vključen pa je bil tudi poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  8
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Belgiji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Oslabljena zunanja uspešnost bi skupaj z visokim javnim dolgom lahko pomenila tveganja v prihodnosti, vendar nedavni razvoj kaže na izboljšanje konkurenčnosti. Popravljalni ukrepi, vključno z omejitvijo rasti plač in znižanjem prispevkov za socialno varnost, so povzročili upočasnitev rasti stroškov dela. Javni dolg se ne zmanjšuje, vendar se kratkoročna tveganja se zdijo omejena.

               (3)Belgija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  9
               .

               (5)Program za stabilnost za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev v letih 2015 in 2016 ter izrednih varnostnih ukrepov v letu 2016 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki za begunce v letu 2015 znašali 0,03 % BDP, dodatni vpliv v letu 2016 pa je ocenjen na 0,17 % BDP za odhodke, povezane z begunci, in 0,12 % BDP za varnostne ukrepe. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na belgijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih z begunci, zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili belgijski organi.

               (6)Za Belgijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,6 % BDP v letu 2015 na –0,2 % BDP v letu 2019. Popravljeni srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2018. Vendar preračunani
                  10
                strukturni saldo še vedno kaže , da bo imela država v letu 2018 strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2016 pri 106,2 % BDP, nato pa se do leta 2019 znižal na 99,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja ob nespremenjenih politikah tveganje za znaten odklon od priporočene prilagoditve v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Če v oceni ne bi upoštevali proračunskega vpliva izrednega pritoka beguncev in izrednih varnostnih ukrepov, predvideni odklon v letu 2016 ne bi bil več znaten. Napovedi kažejo, da Belgija v letu 2016 ne bo izpolnila prehodnih določb glede dolga, po koncu prehodnega obdobja v letu 2017 pa naj ne bi izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Belgija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)Visoko zadolženost države spremljata šibka izvozna uspešnost in konkurenčnost. Zunanja uspešnost se je od leta 2000 poslabšala, kar se odraža v zmanjšanju svetovnih tržnih deležev, še dodatno pa se je poslabšala zaradi pretežne usmerjenosti izvoza k manj dinamičnim trgom. Negativni trend tržnih deležev se je v zadnjih letih sicer ustavil, vendar so akumulirane izgube še vedno znatne. Izvozno zmogljivost države omejuje tudi specializacija tržnih segmentov z višjo izpostavljenostjo cenovni konkurenci. To je še posebej težko uskladiti z visokimi stroški dela v državi. Stroški dela na enoto hitro rastejo zaradi nizke rasti produktivnosti in zlasti hitre rasti plač. Slednje je mogoče pripisati določenim značilnostim sistema določanja plač. Na eni strani so bile meje za realno rast plač v preteklosti večkrat postavljene previsoko. Na drugi strani je bila inflacija večkrat višja od pričakovane in od inflacije v sosednjih državah. Strukturna razlika med stopnjami osnovne inflacije v Belgiji in sosednjih državah je večinoma posledica višje rasti cen storitev in neoptimalnega delovanja maloprodajnega trga. Inflacija se je prenesla v rast plač v skladu s splošno prakso samodejnega usklajevanja plač z inflacijo. Vsi ti dejavniki so skupaj zmanjšali učinkovitost zelo usklajenega sistema določanja plač. Da bi zaustavili upadanje konkurenčnosti in njegov negativni vpliv na izvozno uspešnost in zaposlovanje, so belgijski organi v zadnjih letih posredovali v procesu določanja plač. Sprejeti so bili ukrepi za omejitev rasti plač, vključno z omejitvami realnih povečanj plač in zamrznitvijo shem usklajevanja plač z inflacijo. V teku je tudi uvedba zmanjšanja prispevkov za socialno varnost. Vendar so za zagotovitev trajnosti popravka potrebne strukturne reforme okvira za določanje plač v skladu s priporočili, ki jih je Svet izdal v preteklih letih. Čeprav vlada namerava revidirati zakon o spodbujanju zaposlovanja in preventivnih ukrepih za varstvo konkurenčnosti (Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité; v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 1996), ki socialnim partnerjem zagotavlja podlago za določanje „plačne norme“ vsaki dve leti, je bil doslej dosežen le majhen napredek. Zagotovitev bolj formalne povezave med plačami in produktivnostjo bi prispevala k ohranjanju nedavno pridobljenih koristi in preprečevanju ponavljanja preteklih težav.

               (8)Pri splošnem delovanju trga dela je bil dosežen določen napredek. Spodbude za delo so bile okrepljene z ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža in spremembami sistema nadomestil za brezposelnost. Vendar pa znatne razlike v zaposlenosti med posameznimi skupinami prebivalstva še naprej povzročajo kronično premajhno izkoriščenost delovne sile, predvsem med nizkokvalificiranimi, mladimi, starejšimi delavci in osebami z migrantskim ozadjem. Poleg tega mejne davčne stopnje ob vstopu ali ponovnem vstopu na trg dela ustvarjajo pasti za neaktivnost in nizke dohodke za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in nekatere vrste gospodinjstev, kot so samska gospodinjstva in starši samohranilci. Zato je pomembno ustrezno prilagoditi in izvajati politike, katerih cilj je spodbujanje prehoda iz neaktivnosti ali brezposelnosti v zaposlitev. Razlike v izobrazbi, povezane s socialno-ekonomskim ozadjem, so med največjimi v EU, s slabimi izobraževalnimi rezultati pa je mogoče delno pojasniti ugotovljeno slabšo uspešnost oseb z migrantskim ozadjem in nizko kvalificiranih mladih. Reforme izobraževalnega sistema, ki so se začela izvajati, se osredotočajo zlasti na zgodnje opuščanje šolanja, predšolsko vzgojo ter izobraževanje. Prav tako so namenjene izboljšanju kakovosti in ustreznosti sistema poklicnega izobraževanja. Te reforme bi lahko olajšale prehod h gospodarstvu z intenzivno uporabo znanja in večjo usmerjenostjo v storitve ter zmanjšalo neskladje med ponudbo in povpraševanjem po znanjih in spretnostih na trgu dela ter trajno pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih. Poleg tega zelo nizka stopnje aktivnosti in zaposlenosti starejših zahtevata oblikovanje politik za spodbujanje aktivnega staranja in povpraševanja na trgu dela po starejših delavcih. Smiselni bi lahko bili tudi dodatni davčni ukrepi za spodbujanje prehoda v zaposlitev.

               (9)Prav tako še vedno obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovne razsežnosti zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanje ravni blaginje je treba večji poudarek nameniti povečanju produktivnosti in naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter uporabi rezultatov raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli više v vrednostni verigi. Čeprav ima Belgija zelo kakovosten sistem javnih raziskovalnih ustanov, ima razmeroma malo hitro rastočih podjetij v inovativnih sektorjih. Poleg tega poslovno okolje ovirajo upravna in regulativna bremena, ki zavirajo ustanavljanje in širjenje podjetij. Zahteve in omejitve glede lastništva in glasovalnih pravic, pravne oblike in multidisciplinarnih dejavnosti zmanjšujejo dinamičnost trga poslovnih storitev. V maloprodajnem sektorju imajo enak učinek omejitve glede poslovanja in glede tega, kje lahko trgovci na drobno ustanovijo podjetje. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti pri učinkovitosti pravosodnega sistema, za katerega je značilna nizka uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Ti dejavniki skupaj predstavljajo znatne ovire za zasebne naložbe. Infrastruktura, ki ne ustreza standardom, in dolgotrajna ozka grla prav tako zmanjšujejo rast produktivnosti in naložbe. Naložbena vrzel je najbolj pereča pri prometnem omrežju. Zemljepisna lega države in prisotnost mednarodnih organizacij sta v Belgijo pritegnili številne distribucijske centre, logistične baze in mednarodne sedeže različnih podjetij. Vendar je problem prometnih zastojev ob prometnih konicah vse večji, kar zmanjšuje privlačnost države za tuje vlagatelje ter pomeni velike gospodarske in okoljske stroške. Poleg tega Belgija predvidoma ne bo izpolnila cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in ima resne težave z onesnaženostjo zraka. Glede na to, da je gospodarska dejavnost skoncentrirana okoli glavnega mesta in pristanišč, sta najnujnejša izziva nadgradnja osnovne železniške in cestne prometne infrastrukture ter vzpostavitev manjkajočih povezav med glavnimi gospodarskimi središči. Hkrati je pomembno zmanjšati zastoje ob prometnih konicah z izboljšanjem storitev javnega prevoza, optimizacijo upravljanja prometa ter odpravo izkrivljanj trga in negativnih davčnih spodbud, kot je ugodna obravnava za službene avtomobile.

               (10)Dodaten izziv je povezan z ustreznostjo domače proizvodnje energije in zanesljivosti oskrbe na splošno. Starajoči se belgijski jedrski objekti so zaradi ponavljajočih se prekinitev postali nezanesljiv vir energije, stalno spreminjanje predvidene časovnice za postopno odpravo jedrskega parka pa ustvarja ozračje, ki ni spodbudno za dolgoročne investicijske odločitve. To se odraža v povečanem uvozu in vse slabši zanesljivosti oskrbe. Čeprav so se kratkoročna tveganja za oskrbo zmanjšala, so potrebe po dolgoročnih naložbah še vedno znatne. Za razvoj upravljanja na strani povpraševanja so poleg obsežnih dodatnih domačih proizvodnih zmogljivosti in nadaljnje okrepitve medsebojnih povezav potrebna tudi pametna omrežja. Glede na to, da veliki projekti v energetskem sektorju zahtevajo veliko časa za izvedbo, in glede na velike potrebe po nadomestnih zmogljivostih v naslednjem desetletju bo potrebno hitro ukrepanje, zlasti v obliki ustreznega pravnega okvira, ki bo spodbujal povečanje proizvodne zmogljivosti.

               (11)Belgija je dosegla določen napredek pri reformi davčnega sistema, zlasti s prenosom davkov z dela na druge davčne osnove, kar bo postopoma zmanjšalo davčni primež v stroških dela. K zmanjšanju vrzeli bo pripomoglo tudi znižanje obdavčitve dohodkov fizičnih oseb in prispevkov delodajalcev za socialno varnost. Kljub temu davčni sistem ostaja zapleten, saj prihaja do erozije davčnih osnov zaradi posebnih oprostitev, olajšav in znižanih stopenj. Nekatere med njimi povzročajo izgube prihodkov, gospodarska izkrivljanja in veliko upravno breme. Poleg tega se zdi, da prenos davčnega bremena s proračunskega vidika ni nevtralen. Davčni sistem bi bilo mogoče še precej izboljšati z nadaljnjo razširitvijo davčne osnove, kar bi omogočilo nižje zakonsko določene davčne stopnje in manj izkrivljanj. Obstaja tudi znaten potencial za „zeleno“ preusmeritev davkov, ki med drugim izhaja iz ugodne davčne obravnave službenih vozil in kartic za nakup goriva, ki prispevajo k onesnaževanju, prometnim zastojem in emisijam toplogrednih plinov.

               (12)Belgija je v zadnjih letih dosegla pomemben napredek pri reformi pokojninskega sistema. Zakon z dne 10. avgusta 2015 o zvišanju upokojitvene starosti, pogojih za predčasno upokojitev in najnižji starosti za družinske pokojnine določa novo najnižjo upokojitveno starost ter merila za dolžino delovne dobe za navadne pokojnine. Vendar je tudi po nedavno izvedenih reformah napovedano povečanje deleža odhodkov za pokojnine še vedno veliko. Če bi bili odhodki avtomatično vezani na spremembe pričakovane življenjske dobe, kot je bilo priporočeno v preteklosti, bi to zmanjšalo srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost. Vlada je v zvezi s tem napovedala, da namerava uvesti pokojninski sistem na osnovi kreditnih točk, ki bi omogočal samodejne prilagoditvene mehanizme glede na demografske spremembe. Ta vprašanja se bodo v okviru evropskega semestra še naprej pozorno spremljala.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Belgija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Se dogovori o izvršljivi razporeditvi fiskalnih ciljev na vseh ravneh države. Poenostavi davčni sistem in odpravi izkrivljajoče davčne odhodke.

               2.V posvetovanju s socialnimi partnerji izvede načrtovani pregled zakona iz leta 1996 o konkurenčnosti in zaposlovanju. Zagotovi, da se bodo plače lahko gibale skladno s produktivnostjo. Zagotovi učinkovitost aktivacijskih politik trga dela. Nadaljuje reforme na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter zagotovi podporo za usposabljanje, zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem.

               3.Poveča zmogljivost za inovacije, zlasti s spodbujanjem naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. Poveča konkurenco v sektorju poslovnih storitev in maloprodajnem sektorju z odpravo neupravičenih omejitev za poslovanje in ustanavljanje. Obravnava nezadostna vlaganja v prometno infrastrukturo in zmogljivosti za proizvodnjo energije.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 322 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 71 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 336 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2016in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Luksemburga ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Luksemburg bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Luksemburg
                  7
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Luksemburg je 29. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2016 vlada načrtuje, da bo v letu 2017 dosegla uravnotežen proračun, nato pa manjše presežke, ki bodo do leta 2020 dosegli 0,4 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. Vendar Luksemburg v svojem programu za stabilnost napoveduje, da se bo srednjeročni proračunski cilj s strukturnega presežka v višini 0,5 % BDP do leta 2016 spremenil v strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP od leta 2017 dalje. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma povečal na 23,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, ki podpira te proračunske napovedi, je verjeten, razen za leti 2017 in 2018, za kateri je ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se strukturni presežek v letu 2016 znižal na 1,4 % BDP, v letu 2017 pa nadalje na 0,3 % BDP, s čimer bi ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi se ocenili glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja, upoštevajoč potrebo po zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področju pokojnin. Svet na podlagi svoje ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Luksemburški organi so napovedali glavne usmeritve celovite davčne reforme, ki naj bi začela veljati leta 2017. Reforma predvideva spremembe zlasti na področju neposrednega obdavčenja, tako za posameznike kot za družbe. Njen cilj je postopno znižanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb (da bi se povečala konkurenčnost) in večja progresivnost dohodnine (s ciljem povečati pravičnost). Zaradi rasti nekaterih davčnih odhodkov, zlasti v zvezi s stanovanji, obstaja nevarnost skrčenja davčne osnove. Tudi nekateri mednarodni dogodki bi lahko vplivali na oblikovanje luksemburškega davčnega sistema, pri čemer izpostavljajo krhkost vsaj dela davčnih prihodkov. Za zagotovitev njihove predvidljivosti bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo, zlasti z revizijo trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z okoljskimi davki. V zvezi s tem razveljavitev posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine omogoča določeno razširitev osnove za davek od dohodkov pravnih oseb. V okviru evropskega semestra se bosta še naprej pozorno spremljala sprejemanje in izvajanje davčnih reform.

               (7)Luksemburški organi so si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, prizadevali za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. K diverzifikaciji gospodarstva bi prav tako lahko pripomogla nadaljnja širitev sicer že uspešnega sektorja nefinančnih storitev. Z zmanjšanjem ali odpravo obstoječih ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, bi država sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Ohranjanje visoke ravni naložb je ključnega pomena za ohranitev obetov za rast. Analiza v poročilu o državi kaže, da je Luksemburg država z najbolj omejevalnimi predpisi v EU za ustanavljanje na področju poslovnih storitev in trgovine na drobno. Glavne omejitve zadevajo zahteve glede lastništva, glasovalne pravice in multidisciplinarne omejitve v sektorju poslovnih storitev ter zahteve za poslovanje in ustanavljanje v maloprodajnem sektorju.

               (8)Stalna rast cen stanovanj v zadnjih desetletjih ter pričakovana močna demografska in zaposlitvena dinamika v prihodnjih letih bi lahko postali ovira za predvideno povečanje prebivalstva in delovne sile. Ta obet je še toliko bolj verjeten, saj je gospodarstvo v veliki meri odvisno od vložka visokokvalificiranih delavcev iz sosednjih držav, ki predstavljajo približno tretjino vseh zaposlitev. Dinamičnost cen stanovanjskih nepremičnin je posledica neusklajenosti med povpraševanjem in ponudbo, zlasti pa pomanjkanja razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanj. Nezadostna razpoložljivost zemljišč za nove gradnje in neoptimalna upravna uspešnost pri postopkih za izdajo gradbenih dovoljenj ovirata prožnost ponudbe stanovanj. Verjetno je, da se bo zaradi toge stanovanjske ponudbe pomemben del davčnih olajšav, ki so na voljo v okviru sedanjih politik, prav tako prelil v cene stanovanj. Okrepiti bi bilo mogoče tudi prizadevanja za zagotavljanje socialnih stanovanj po dostopnih cenah. Sedanji stanovanjski trg gospodinjstev ne le odvrača od prebivanja v Luksemburgu, temveč tudi povečuje problem prometnih zastojev in onesnaževanja. Nove demografske projekcije iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2015 še povečujejo pritisk na odpravljanje ozkih grl za naložbe na prometnem in stanovanjskem področju, morale pa bi se odražati v štirih prihodnjih sektorskih načrtih za stanovanjske površine, prometne površine, gospodarske cone in zelene površine.

               (9)Gibanje plač v nekaterih sektorjih morda ni v skladu z razvojem produktivnosti, kar bi lahko oviralo uspešno diverzifikacijo gospodarstva. To še bolj omejuje nabor ciljnih sektorjev, in sicer zlasti na tiste z visoko dodano vrednostjo. V zadnjem desetletju so stroški dela na enoto v Luksemburgu rasli hitreje kot v večini držav članic euroobmočja. Samodejna indeksacija plač v celotnem gospodarstvu igra vlogo pri omejevanju razlike v plačah med sektorji in bi lahko preprečila upoštevanje razlik v produktivnosti dela. Vendar je dolgotrajna nizka inflacija odložila sprožitev samodejne prilagoditve plač in prispevala k njihovi zmerni rasti. Ob šibki rasti plač in porastu proizvodnje so se izgube stroškovne konkurenčnosti zmanjšale. V zvezi s tem je nujno treba spremljati razvoj plač.

               (10)Obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva dolgoročno še naprej predstavljajo tveganje, zlasti glede stroškov pokojnin. Luksemburg je z omejevanjem predčasnega upokojevanja dosegel omejen napredek pri zmanjševanju vrzeli med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo. Julija 2015 je bil parlamentu predložen osnutek zakona o spremembi programov predčasnega upokojevanja. Vendar je država, medtem ko je en program odpravila, olajšala pogoje za dostop do drugih programov predčasnega upokojevanja. Julija 2015 je bil sprejet zakon o ponovni razvrstitvi za delo nezmožnih delavcev, uporablja pa se od 1. januarja 2016. Zakon je povečal možnosti za delo nezmožnih delavcev, da ostanejo na trgu dela, in posledično pomeni zmanjšanje števila oseb, ki se predčasno upokojujejo. Predčasno upokojevanje je še vedno zelo razširjeno, spodbude za daljšo delovno aktivnost pa so omejene. Država še vedno nima resnične strategije o starostni politiki, s katero bi starejši delavci ostali zaposleni dlje in ki bi jim zagotavljala spodbude in znanja, da bi se vrnili na delo. Parlament še vedno razpravlja o „paktu o starosti“, katerega namen je podjetja z več kot 150 zaposlenimi spodbuditi k zadržanju starejših delavcev.

               (11)V skladu s pokojninsko reformo iz leta 2012 je treba vsakih pet let po sprejetju reforme izvesti spremljanje in oceno vzdržnosti pokojninskega sistema. Vlada je potrdila svojo namero, da bo oceno namesto leta 2017, kot je bilo prvotno načrtovano, predčasno izvedla leta 2016, ustanovila pa je tudi delovno skupino za pokojnine, ki je zadolžena za izvedbo ocenjevanja. Pri povezovanju zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo, kar je Svet že priporočil, ni bilo nobenega napredka. Luksemburg je edina država članica, ki za obdobje 2013–2060 ni določila nobenega nadaljnjega zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti za redno in predčasno upokojitev. V poročilu o staranju za leto 2015 je napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, popravljeno navzdol, vendar je to spremembo mogoče razložiti skoraj izključno kot posledico ugodnejših projekcij demografskih gibanj, saj država ni sprejela nobenih novih reform. Tudi po popravku pa napovedano povečanje odhodkov za pokojnine ostaja najvišje v EU. Poleg tega se Luksemburg sooča s tveganji, povezanimi s pričakovanim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo, ki je, izraženo v deležu BDP, med najvišjimi od vseh držav članic. To pa se zdi, da je posledica najvišjega predvidenega povečanja deleža vzdrževanega prebivalstva v EU do leta 2060. Država je opravila tudi pripravljalno delo za reformo za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti zavarovanja za dolgotrajno oskrbo.

               (12)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost in meni
                  9
               , da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Luksemburg v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih pokojnin z nadaljnjim omejevanjem predčasnega upokojevanja, povezovanjem zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo in s povečanjem spodbud za daljšo delovno aktivnost.

               2.Odstrani ovire za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj v sektorju poslovnih storitev. Odpravi ozka grla, ki ovirajo stanovanjske naložbe.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 336 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 84 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 262 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Italije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Italijo za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti temeljne vzroke vztrajno nizke produktivnosti dela in šibke konkurenčnosti ter doseči zmanjševanje državnega dolga. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na italijansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širše na ekonomsko in monetarno unijo.

               (7)Italija je 28. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Italijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga v obdobju 2013–2015. Komisija je 27. februarja 2015 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, saj se ni pričakovalo, da bo Italija v obdobju 2014–2015 dosegla zadosten napredek pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi je bilo ugotovljeno, da je bilo takrat merilo glede dolga izpolnjeno.

               (9)Italijansko ustavno sodišče je 30. aprila 2015, po presečnem datumu za pomladansko napoved gospodarskih gibanj, odločilo, da je začasna neindeksacija višjih pokojnin v obdobju 2012–2013 neustavna. Natančen učinek te sodbe na proračun bo odvisen od tega, kako bo italijanska vlada v skladu s sodbo ravnala v praksi, kar pa še ni dokončno jasno. Glede na nove informacije bo morda v poznejši fazi upravičena izdaja poročila v skladu s členom 126(3) PDEU. Ker ta novi element še ni znan in do nadaljnje pojasnitve se lahko šteje, da so ugotovitve iz februarskega poročila v tej fazi še vedno na splošno veljavne.

               (10)Italija je v svojem programu za stabilnost za leto 2015 zaprosila za začasno odstopanje v višini 0,4 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016, da bi se upoštevale velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Podrobnosti, na katerih temeljijo te reforme, so opisane v nacionalnem programu reform Italije za leto 2015. Med področji reform, ki naj bi v skladu s programom vplivala na vzdržnost javnih financ, so: (i) javna uprava in poenostavitev; (ii) proizvodni in storitveni trgi; (iii) trg dela; (iv) civilno pravosodje; (v) izobraževanje; (vi) preusmeritev davkov in (vii) pregled porabe kot ukrep financiranja. Italijanski organi ocenjujejo, da bo učinek reform na realni BDP do leta 2020 znašal 1,8 odstotne točke, kar se zdi verjetno. Če bodo te reforme pravočasno in v celoti izvedene, bodo imele pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Če bo italijanska vlada v letu 2015 sprejela potrebne ukrepe za ustrezno kompenzacijo zaradi trajnega učinka navedene sodbe ustavnega sodišča, s katerimi bo zagotovila, da: (i) za Italijo še naprej velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast; (ii) se ohrani ustrezen varnostni razmik do referenčne vrednosti iz Pogodbe in (iii) da se v štiriletnem obdobju trajanja programa za stabilnost doseže srednjeročni cilj, se lahko oceni, da Italija izpolnjuje pogoje za začasno odstopanje v letu 2016, za katero je zaprosila, pod pogojem, da ustrezno izvede dogovorjene reforme, ki se bodo spremljale v okviru evropskega semestra.

               (11)V programu za stabilnost za leto 2015 je načrtovano postopno izboljševanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 2,6 % BDP v letu 2015 in nato na 1,8 % BDP v letu 2018. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj – strukturno uravnotežen proračunski položaj – dosežen v letu 2017. Vendar preračunani strukturni saldo
                  10
                kaže, da bo srednjeročni cilj dosežen v letu 2018. Ob upoštevanju prošnje za uporabo klavzule o strukturnih reformah in zavez, navedenih v programu za stabilnost za leto 2015, se zdi izpolnitev srednjeročnega cilja do leta 2017 ustrezna.

               (12)Po napovedih bo delež javnega dolga v BDP najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 132,5 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in leta 2019 znašal 120,0 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, je verjeten. Vlada mora še določiti dodatna zmanjšanja odhodkov, ki ji bodo omogočila, da se izogne uvedbi zakonsko sprejetega zvišanja DDV v letu 2016.

               (13)Italija bi morala v letu 2015 izboljšati svoj strukturni saldo za 0,25 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 je napovedana strukturna prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja v višini 0,3 % BDP v letu 2015 v skladu z obveznostmi Italije v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Italija bi morala v letu 2016 izboljšati svoj strukturni saldo za vsaj 0,1 % BDP, ob upoštevanju dovoljenega odstopanja na podlagi klavzule o strukturnih reformah. Vendar napoved Komisije ob predpostavki nespremenjene politike kaže poslabšanje v višini 0,2 % BDP, zato obstaja tveganje določenega odstopanja. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Italija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.

               (14)Izvajanje ambicioznega programa privatizacije, ki ga je predstavila italijanska vlada, je kljub njegovemu pričakovanemu prispevku k prizadevanjem za zmanjšanje dolga, ki je ključen izziv za Italijo, v letu 2014 nekoliko zamujalo, zato so prihodki od privatizacije v letu 2014 znašali 0,2 % BDP, kar je manj od zastavljenega cilja v višini 0,7 % na leto.

               (15)Italija je v zadnjem letu sprejela pomembne ukrepe za zmanjšanje davčne obremenitve dela, ki pa je še vedno visoka. Število in obseg davčnih odhodkov, zlasti znižanih stopenj DDV, ostajata pretirano visoka. Na področju obdavčitve premoženja zelo počasi napreduje katastrska reforma, v okviru katere je zlasti pomembno posodobiti zastarele katastrske vrednosti. Poleg tega nista bila obravnavana revizija okoljskih davkov in odprava okolju škodljivih subvencij. Italija je ustanovila odbor za okoljske davke. Te različne vidike zajema pooblastilni zakon za davčno reformo, katerega izvajanje pa zamuja zaradi manjkajočih uredb-zakonov. Kljub nekaterim ukrepom na tem področju učinkovitost davčnega sistema v Italiji zmanjšujejo tudi vztrajno nizke in drage ravni izpolnjevanja davčnih obveznosti in visoka raven izogibanja davkom (ki po ocenah vlade znaša 91 milijard EUR na leto ali 5,6 % BDP). Vlada je predlagala ukrepe za zagotovitev točnosti davčnih napovedi, ki se morajo zdaj začeti izvajati v praksi.

               (16)Za trajno izboljšanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe na vseh ravneh države so bili storjeni le omejeni koraki. Zakonsko določeni proračunski prihranki, tudi na regionalni in lokalni ravni, so nižji od predvidenih v nacionalnem programu reform za leto 2014. Pregled porabe še ni sestavni del proračunskega postopka, kar zmanjšuje celovito dolgoročno učinkovitost procesa. Na upravljanje sredstev EU še vedno vplivajo resne slabosti, zlasti v južnih regijah. V pripravi je nacionalni strateški načrt za pristanišča in logistiko, vendar so bili sprejeti le delni ukrepi za posodobitev upravljanja pristanišč in njihovih povezav z zaledjem.

               (17)Za italijansko javno upravo je še vedno značilna velika neučinkovitost, ki negativno vpliva na poslovno okolje in zmogljivost države za učinkovito izvajanje reform. Italija si je začela prizadevati in si še prizadeva za izboljšanje institucionalnega okvira in splošne kakovosti javne uprave. Do konca leta 2015 se pričakuje ambiciozna reforma ustave, ki bo zlasti namenjena pojasnitvi delitve pristojnosti med različnimi ravnmi države. Izčrpna reforma javne uprave, ki bi obravnavala menjavanje uslužbencev, mobilnost in nadomestila, še ni uvedena. Čeprav je bilo sprejetih več ukrepov za spodbujanje preglednosti in povečanje pristojnosti nacionalnega protikorupcijskega organa, še vedno ni bila izvedena sprememba pravil o zastaranju, kar je tudi po mnenju drugih mednarodnih organizacij eden od stebrov boja proti korupciji v Italiji. V zadnjih letih so bili izvedeni pomembni ukrepi za izboljšanje storitev na področju pravosodja z revizijo geografske razporeditve sodišč in ustanovitvijo specializiranih sodišč ter za zmanjšanje povpraševanja po storitvah s spodbujanjem zunajsodnih poravnav. Dolgotrajnost postopkov je še vedno velik problem in začete reforme morajo še prinesti rezultate.

               (18)Od konca leta 2008 se je delež slabih posojil v italijanskem bančnem sektorju močno povečal, zlasti v zvezi z izpostavljenostjo bank do podjetij. Doslej je bila stopnja prestrukturiranja oslabljenih sredstev prenizka in njihova odprodaja je bila omejena. To je delno posledica premalo razvitega trga za zasebni problematični dolg v Italiji. S pred kratkim sprejeto zakonodajo so bile obravnavane slabosti v korporativnem upravljanju največjih zadružnih bank (banche popolari), vloga fundacij in malih zadružnih bank (banche di credito cooperativo) pa se obravnava prek nezavezujočih sporazumov samoregulativne narave. Za izboljšanje učinkovitosti finančnega posredništva in podporo gospodarskemu okrevanju sta potrebna dodatno prestrukturiranje in konsolidacija italijanskega bančnega sektorja.

               (19)Decembra 2014 je bil sprejet obsežen pooblastilni zakon za reformo trga dela, to je zakon o delovnih mestih, ki ohranja smer prejšnjih reform. Zakon vsebuje zlasti spremembe delovnopravne zakonodaje, sistema nadomestil za brezposelnost, upravljanja in delovanja aktivnih in pasivnih politik zaposlovanja ter usklajevanja poklicnega in družinskega življenja. Pravilno izvrševanje tega zakona bo odločilno odvisno od sprejetja potrebnih uredb-zakonov. V teh bodo obravnavani uporaba shem plačnih dodatkov, revizija pogodbenih ureditev, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter krepitev aktivnih politik zaposlovanja. Pogajanja na ravni podjetij, ki bi lahko pripomogla k boljši uskladitvi plač s produktivnostjo in spodbujanju sprejemanja inovativnih rešitev v podjetjih, se še vedno dotikajo le manjšine podjetij. Sporazum iz januarja 2014, v katerem so za predelovalni sektor določeni postopki za merjenje reprezentativnosti sindikatov, bi lahko pripomogel k spodbujanju pogajanj na ravni podjetij, vendar še ni operativen. Udeležba žensk na trgu dela sicer narašča, vendar je še vedno med najnižjimi v EU. Poleg tega je brezposelnost mladih v tretjem četrtletju leta 2014 dosegla skoraj 43 %, delež mladih med 15. in 24. letom, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, pa je najvišji v EU. Nekateri vzroki za to so v izobraževalnem sistemu, za katerega so še vedno značilni šolski rezultati, ki so pod povprečjem EU, in relativno visoke stopnje osipa. Samo 54,6 % mladih med 15. in 34. letom, ki so v zadnjih treh letih diplomirali na prvi in drugi stopnji terciarnega izobraževanja, je bilo zaposlenih, v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 78,6 %. Italija je doživela eno največjih povečanj stopenj revščine in socialne izključenosti v EU, kar je zlasti vplivalo na otroke. Ukrepi socialne podpore za reševanje tega izziva so še vedno razdrobljeni in neučinkoviti, posledica pa je tudi znatna stroškovna neučinkovitost.

               (20)Številne omejitve konkurence še vedno ovirajo pravilno delovanje proizvodnih in storitvenih trgov. Zakon o odpravi določenih omejitev v več sektorjih, vključno z zavarovalništvom, telekomunikacijami in distribucijo goriva, čaka na obravnavo v parlamentu. Znatne ovire so še vedno značilne tudi za druge pomembne sektorje, vključno z lokalnimi javnimi storitvami, letališči in pristanišči, pravnimi storitvami, bančništvom, lekarnami in zdravstvenim varstvom. Kljub širši uporabi centraliziranega javnega naročanja ostajajo na tem področju pomembne slabosti. Lokalne javne storitve, ki kažejo očitne znake neučinkovitosti, so še vedno zaščitene pred konkurenco, to pa negativno vpliva tudi na javne finance. Odprti razpisi se uporabljajo za majhen delež oddanih naročil, velika večina naročil pa se odda prek notranjih javnih naročil ali podobnih postopkov.

               (21)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo italijanske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Italija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (22)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Italije za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 v nadaljevanju.

               (23)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (24)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Italija bi morala zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Italija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Doseže fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letu 2015 ter najmanj 0,1 % BDP v letu 2016 s sprejetjem ustreznih strukturnih ukrepov tako v letu 2015 kot 2016, ob upoštevanju dovoljenega odstopanja zaradi izvajanja velikih strukturnih reform. Hitro in temeljito izvede program privatizacije in uporabi nepričakovane prihodke za doseganje nadaljnjega napredka pri zmanjševanju deleža javnega dolga. Do septembra 2015 začne izvajati pooblastilni zakon za davčno reformo, zlasti revizijo davčnih odhodkov in katastrskih vrednosti ter ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               2.Sprejme načrtovani nacionalni strateški načrt za pristanišča in logistiko, zlasti v podporo spodbujanju intermodalnega prevoza z boljšimi povezavami. Zagotovi, da bo agencija za teritorialno kohezijo v celoti operativna, da se bo opazno izboljšalo upravljanje sredstev EU.

               3.Sprejme in izvaja zakone v pripravi, namenjene izboljšanju institucionalnega okvira in posodobitvi javne uprave. Posodobi pravila o zastaranju do sredine leta 2015. Zagotovi, da reforme, sprejete za izboljšanje učinkovitosti civilnega pravosodja, pomagajo skrajšati čas trajanja postopkov.

               4.Do konca leta 2015 uvede zavezujoče ukrepe za odpravo preostalih slabosti v korporativnem upravljanju bank, zlasti vloge fundacij, ter sprejme ukrepe za pospešitev obsežnega zmanjšanja slabih posojil.

               5.Sprejme uredbe-zakone o uporabi shem plačnih dodatkov, reviziji pogodbenih ureditev, usklajevanju poklicnega in družinskega življenja ter krepitvi aktivnih politik zaposlovanja. Po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami vzpostavi učinkovit okvir za kolektivna pogajanja na ravni podjetij. V okviru prizadevanj za zmanjšanje brezposelnosti mladih sprejme in izvede načrtovano reformo šolskega sistema in razširi sistem poklicnega terciarnega izobraževanja.

               6.Izvede načrt za poenostavitev za obdobje 2015–2017, da se zmanjša upravna in regulativna obremenitev. Sprejme ukrepe za povečanje konkurenčnosti v vseh sektorjih, ki jih zajema konkurenčno pravo, ter odločno ukrepa za odstranitev preostalih ovir. Zagotovi, da se pogodbe za lokalne javne storitve, ki niso bile oddane v skladu z zahtevami glede notranjih javnih naročil, popravijo najpozneje do konca leta 2015.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8806 final.

                     (6)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902 final.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 31 final.

                     (10)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 265 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2015in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Luksemburga za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Luksemburga za leto 2015
                  4
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  5
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  6
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  7
               , v katerem Luksemburg ni bil opredeljen kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2015
                  8
               . V tem poročilu je ocenila napredek Luksemburga pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Luksemburg je 30. aprila 2015 predložil nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje zmanjšanje nominalnega presežka z 0,6 % BDP v letu 2014 na 0,1 % BDP v letu 2015. Nato namerava presežek dvigniti na 0,9 % BDP v letu 2018. Vlada v celotnem programskem obdobju načrtuje doseganje srednjeročnega cilja – strukturnega presežka v višini 0,5 % BDP. V skladu s programom za stabilnost namerava vlada obdržati delež javnega dolga v BDP precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 %. Za delež dolga se pričakuje, da bo v celotnem programskem obdobju znašal okoli 24 % BDP, pri čemer naj bi bil v letu 2016 nekoliko nad 24 %, do leta 2019 pa naj bi se zmanjšal na manj kot 24 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je za leto 2015 ugoden, za naslednja leta pa verjeten. Vendar od leta 2016 naprej obstajajo tveganja, povezana z izvajanjem proračunskih ukrepov. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo v letih 2015 in 2016 še naprej dosegal srednjeročni cilj. Na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije iz pomladi 2015 Svet pričakuje, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast. Fiskalni okvir Luksemburga je bil s sprejetjem srednjeročnega proračunskega okvira in ustanovitvijo fiskalnega sveta pomembno okrepljen. Kljub temu pa bi bilo treba odpraviti znatne pomanjkljivosti z rednim objavljanjem medletnih fiskalnih statističnih podatkov, kar je bistveni element za sprotno spremljanje proračunskih gibanj.

               (9)Pričakovani upad prihodkov iz naslova davka na potrošnjo zaradi spremembe zakonodaje na področju e-trgovanja kaže na negotovost vsaj enega dela davčnih prihodkov. Za zagotovitev večje predvidljivosti bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo in uskladiti obdavčevanje, zlasti z revizijo trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z okoljskimi davki. Pripravljati se je začela celostna davčna reforma (z začetkom veljavnosti leta 2017).

               (10)Dolgoročno vzdržnost javnih financ kljub nedavni reformi sistema ogrožata rast odhodkov za pokojnine in stalno naraščanje izdatkov za dolgotrajno oskrbo. Po napovedih naj bi imelo zavarovanje za dolgotrajno oskrbo v letu 2015 primanjkljaj
                  9
               ; njegove rezerve naj bi se po pričakovanjih postopoma zmanjšale in že leta 2017 padle pod zakonsko določeno najnižje kritje v višini 10 % stroškov. V proračunu za leto 2015
                  10
                so bili sprejeti nekateri ukrepi, ki bi lahko omogočili prihranke. Vendar načrtovana reforma zavarovanja za dolgotrajno oskrbo, ki ljudem, ki potrebujejo dolgoročno oskrbo, z ustreznim financiranjem zagotavlja primerno raven storitev, še ni bila prenesena v zakonodajo. Reforma pokojninskega sistema iz leta 2012 ni bila dovolj ambiciozna, saj le delno odpravlja veliko vrzel med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo. Še vedno obstajajo številne možnosti za predčasno upokojitev. Udeležba starejših delavcev na trgu dela v primerjavi z drugimi državami EU ostaja zelo nizka. Pripravljen je bil osnutek zakonodaje, ki je povezan s pokojninsko reformo in s katerim se spreminja delovnopravna zakonodaja (pakt o starosti). Zajema sveženj ukrepov za spodbujanje starejših delavcev, da ostanejo na trgu dela.

               (11)Za luksemburško gospodarstvo so značilne precejšnje razlike v produktivnosti dela med gospodarskimi sektorji, pri čemer je produktivnost v finančnem sektorju dvakrat višja kot v drugih sektorjih. To pomeni, da bi v skladu s sektorsko produktivnostjo dela večje razlike v sektorskih realnih plačah lahko pripomogle k prerazporeditvi delovne sile v prid konkurenčnim sektorjem v vzponu ali sektorjem, ki jih je prizadela izguba stroškovne konkurenčnosti. Še vedno ostajajo ovire za dolgoročno potrebne sektorske prilagoditve plač.

               (12)Kljub nasploh dobro delujočemu trgu dela in visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe je stopnja zaposlenosti starejših delavcev, žensk in nizko kvalificiranih mladih razmeroma nizka. Učinkovite aktivacijske politike ovirajo institucionalne ovire. V okviru javne službe za zaposlovanje se pripravlja pomembna reforma, s katero se bo iskalcem zaposlitve zagotovilo individualno svetovanje, vendar še ni zaključena. Osnutek reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter reforma srednješolskega izobraževanja za izboljšanje učnih rezultatov učencev, ki izhajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja, še nista bila sprejeta. Napovedani ukrepi v zvezi z materinskim nadomestilom in dodatki za šolanje ter načrtovana reforma starševskega dopusta bodo po pričakovanjih prispevali k večji udeležbi žensk na trgu dela. Negativne spodbude za delo prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu izhajajo iz sistema t. i. skupne obdavčitve in iz zasnove sistema socialnih prejemkov. Kljub visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe učni rezultati ostajajo nezadovoljivi, izboljšanje položaja ljudi s priseljenskim ozadjem in nizko kvalificiranih mladih pa težavno. Še vedno obstajajo izzivi ponudbe na trgu dela, povezani z institucionalnimi dejavniki in zasnovo sistema socialnih prejemkov, ter povzročajo težave na trgu dela.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo luksemburške ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje odločitve na nacionalni ravni, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Luksemburga za stabilnost in meni
                  11
               , da Luksemburg izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Luksemburg bi moral zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Luksemburg v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Razširi davčno osnovo, zlasti pri davku na potrošnjo, periodičnih davkih na premoženje in okoljskih davkih.

               2.Odpravi vrzel med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo, in sicer z omejevanjem predčasnega upokojevanja in povezovanjem zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo.

               3.V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami reformira sistem določanja plač, da se zagotovi razvoj plač glede na razvoj produktivnosti, zlasti na sektorski ravni.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  C(2014) 8808 final.

                     (5)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, exercise 2015, na voljo na

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  Ukrepa 255 in 256 proračuna za leto 2015, ki je na voljo na

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.