               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 7.7.2016
            COM(2016) 294 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o ugotovitvi, da Španija v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov
            {SWD(2016) 241 final}

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o ugotovitvi, da Španija v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(8) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
                  1
               , katere namen je bil prispevati k hitremu zmanjšanju čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

               (3)Svet je v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti na podlagi priporočila Komisije 27. aprila 2009 sklenil, da v Španiji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) navedene pogodbe izdal priporočilo za njegovo ustrezno zmanjšanje najpozneje do leta 2012. Od takrat je na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije Španiji izdal tri nova priporočila (2. decembra 2009, 10. julija 2012 in 21. junija 2013), s katerimi je bil rok za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljšan do leta 2013, 2014 oziroma 2016. Svet je v vseh treh priporočilih menil, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance
                  2
               .

               (4)Svet je zadnje priporočilo Španiji na podlagi člena 126(7) Pogodbe izdal 21. junija 2013. V njem je priporočil, da bi morala Španija leta 2013 doseči nominalni ciljni primanjkljaj v višini 6,5 % BDP, leta 2014 5,8 % BDP, leta 2015 4,2 % BDP in leta 2016 2,8 % BDP, kar je bilo na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2013, ki je bila pripravljena za obdobje do leta 2016, skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % oziroma 1,2 % BDP v obdobju 2013–2016. Španija je bila pozvana, naj za dosego navedenega izboljšanja izvede dodatne ukrepe v višini 2 %, 1 % in 1,5 % BDP v letih 2014, 2015 oziroma 2016. Poleg tega bi morala Španija (i) okrepiti učinkovitost institucionalnega okvira z dodatnim povečanjem preglednosti pri izvajanju zakona o stabilnosti proračuna ter z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo zagotavljal analize in svetovanje ter spremljal skladnost fiskalne politike z nacionalnimi fiskalnimi predpisi in fiskalnimi predpisi Unije, (ii) izvesti konkretne korake za omejitev naraščajočega strukturnega primanjkljaja v sistemu socialne varnosti in (iii) izraziteje izvajati tako konsolidacijo, ki si v večji meri prizadeva spodbujati gospodarsko rast, vključno z izvajanjem sistematičnih pregledov odhodkov in davčnega sistema. V priporočilu je bilo tudi poudarjeno, da bo za zagotovitev uspešnosti strategije za fiskalno konsolidacijo tudi pomembno, da Španija fiskalno konsolidacijo podpre s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, ki so bila na Španijo naslovljena v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               (5)V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2013, ki je bila pripravljena za obdobje do leta 2016 in na kateri je temeljilo priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, naj bi se špansko gospodarstvo v letu 2013 skrčilo za 1,5 %, nato pa naj bi v naslednjih treh letih zraslo za 0,9 %, 1,4 % oziroma 1,9 % Nominalna rast BDP je bila napovedana v višini 0,1 % v letu 2013 in 2,0 % v letu 2014, v naslednjih dveh letih pa 2,6 % in 3,2 %.

               (6)Svet je v svojem priporočilu kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu z določbami člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 določil 1. oktober 2013. Komisija je 15. novembra 2013 na podlagi jesenske napovedi Komisije iz leta 2013 sklenila, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013, čeprav je opozorila na tveganje neizpolnjevanja v letu 2014. Komisija je na podlagi tega menila, da takrat niso bili potrebni nobeni dodatni ukrepi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Od takrat postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje.

               (7)V poznejših poročilih so bila ponovno poudarjena tveganja neizpolnjevanja priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. Svet je julija 2014 sklenil, da je treba ukrepe, na katerih temelji proračunska strategija iz programa za stabilnost za leto 2014, podrobneje opredeliti in da so potrebni dodatni napori za izpolnitev priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 v celoti. Svet je na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2015 julija 2015 sklenil, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Podobno je Komisija v svojih mnenjih o osnutkih proračunskih načrtov Španije za leta 2014, 2015 in 2016 ugotovila, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnjevala pravil Pakta za stabilnosti in rast. Komisija je zlasti opozorila na tveganja, povezana s strukturnim naporom v načrtih, ki je bil nižji od napora, ki ga je priporočil Svet. Poleg tega je Komisija opozorila tudi na tveganja za doseganje ciljnih nominalnih primanjkljajev.

               (8)Komisija je 9. marca 2016 na podlagi svoje zimske napovedi iz leta 2016 tudi sklenila, da obstaja tveganje neizpolnitve roka za odpravo čezmernega primanjkljaja glede na še vedno znaten pričakovan presežek nad nominalnim ciljnim primanjkljajem za leto 2015 v višini 4,2 % in glede na dejstvo, da je bil fiskalni napor, dosežen do takrat, veliko nižji od priporočenega. Komisija je na podlagi tega Španiji izdala priporočilo, naj okrepi svoje napore za zagotovitev izpolnitve priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. V ta namen ji je priporočila, naj (i) sprejme ukrepe za pravočasno in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, vključno s tem, da v celoti uporabi ustrezna preventivna in korektivna orodja iz španskega zakona o stabilnosti za obvladovanje primerov nespoštovanja pravil o ciljih glede primanjkljaja, dolga in odhodkov na podcentralni ravni države, V ta namen ji je priporočila, naj (i) sprejme ukrepe za pravočasno in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, vključno s tem, da v celoti uporabi ustrezna preventivna in korektivna orodja iz španskega zakona o stabilnosti za obvladovanje primerov nespoštovanja pravil o ciljih glede primanjkljaja, dolga in odhodkov na podcentralni ravni države, in (ii) Komisiji poroča o ukrepih, sprejetih v odgovor na priporočilo Komisije, v posodobljenem osnutku proračunskega načrta za leto 2016 ali najpozneje v posebnem oddelku programa za stabilnost za leto 2016.

               (9)Na podlagi nove ocene ukrepov, ki jih je Španija sprejela za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2016 v odziv na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, je ugotovljeno naslednje:

               –Na podlagi podatkov, ki jih je Španija poslala spomladi 2016 in jih je Komisija (Eurostat) potrdila 21. aprila 2016, je v letu 2014 javnofinančni primanjkljaj znašal 5,9 % BDP, v letu 2015 pa 5,1 % BDP, kar je nad vmesnima ciljema v višini 5,8 % oziroma 4,2 % BDP, ki ju je določil Svet. Primanjkljaj za leto 2014 je bil višji zaradi popravka nominalnega BDP navzdol, ki je bil izveden v času drugega uradnega obvestila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem oktobra 2015, ter operacij v finančnem sektorju v višini 0,1 % BDP, ki so povečale primanjkljaj. Sprostitev fiskalne politike v letu 2015 je imela velik vpliv na fiskalni rezultat.

               –V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je sprememba strukturnega salda v letu 2015 ocenjena na –1,0 % BDP, kar je znatno manj od 0,8 % BDP, kot je priporočil Svet. Kumulativna sprememba strukturnega salda v obdobju 2013–2015 je znašala 0,6 % BDP, kar je znatno manj od 2,7 % BDP, kot je priporočil Svet. Poleg tega po prilagoditvi zaradi učinkov popravljene potencialne rasti BDP in izrednih prihodkov ali izpada prihodkov v primerjavi z osnovnim scenarijem, na katerem je temeljilo priporočilo, strukturni napor znaša –0,7 % BDP v letu 2015 in –0,2 % BDP v obdobju 2013–2015, kar je precej pod priporočenim naporom.  Pri meritvah v skladu z metodo od spodaj navzgor znaša fiskalni napor –0,5 % BDP v letu 2015 in zdi se, da se v obdobju 2013–2015 ni izvajal noben napor, kar je v nasprotju s priporočenima naporoma v višini 1 % oziroma 3 % BDP. Konsolidacijski ukrepi, na primer v okviru reforme javne uprave in pokojninskega sistema, niso zadoščali za izravnavo učinka nekaterih ekspanzivnih ukrepov, izvedenih leta 2015, kot so zmanjšanje stopenj dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter delno izplačilo prej odpovedanega božičnega bonusa, in povečevanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva.

               –V obdobju 2013–2015 je bila inflacija v Španiji (kot je izmerjena z deflatorjem BDP) občutno nižja kot v osnovnem makroekonomskem scenariju, na katerem je temeljilo priporočilo (v letu 2014 je bila celo negativna v višini –0,4 %), zato je doseganje fiskalnih ciljev težje. Vendar je bil negativen učinek nizke ali celo negativne inflacije na fiskalne rezultate Španije v veliki meri izravnan z realno rastjo BDP, ki je bila višja od pričakovane. Kljub manj dinamičnemu gibanju deflatorja BDP je bila raven nominalnega BDP v letu 2015 le za 1 % nižja od predvidene v osnovnem scenariju, saj se je realni BDP v istem obdobju močno povečal. Poleg tega sta hitro ustvarjanje delovnih mest in pretežno na davčnih prihodkih temelječa rast dodatno pripomogli k zmanjšanju primanjkljaja.

               –Gledano v celoti so v letih 2014 in 2015 nizke obrestne mere in gospodarsko okrevanje, ki je bilo močnejše od pričakovanega tudi po zaslugi reform, sprejetih v odziv na krizo, uspešnega zaključka programa finančne pomoči in ugodnega razvoja trga dela, Španiji pomagali pri zmanjšanju njenega javnofinančnega primanjkljaja. Hkrati je proces fiskalne konsolidacije ovirala negativna inflacija, ki je bila presenečenje v primerjavi z makroekonomskim scenarijem, na katerem je temeljilo priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013. Vendar izredni prihodki, zlasti leta 2015, niso bili uporabljeni za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja. Namesto tega je bila fiskalna politika ohlapna, zlasti prek davčne reforme in dinamične rasti odhodkov.

               (10)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2016 znašal 3,9 % BDP, v letu 2017 pa 3,1 % BDP. V programu za stabilnost za leto 2016 je ciljni primanjkljaj določen v višini 3,6 % BDP v letu 2016 in 2,9 % BDP v letu 2017. Zato Španija v letu 2016 ne bo dosegla pravočasnega in vzdržnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja. Delež javnega dolga v BDP je nekoliko upadel z 99,3 % v letu 2014 na 99,2 % v letu 2015 zaradi neto prodaje finančnih sredstev, ki je več kot izravnala učinek primanjkljaja, ki je rasel hitreje od nominalne rasti BDP. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi se delež dolga ponovno zvišal v letu 2016 na 100,3 %, nato pa naj bi se zmanjševal.

               (11)Od leta 2012 je Španija krepila svoj fiskalni okvir, da bi med drugim preprečila odklone in zagotovila skladnost vseh ravni sektorja države z zastavljenimi cilji glede primanjkljaja, dolga in odhodkov. Španija je od priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 še dodatno okrepila domači fiskalni okvir s spremembo zakona o stabilnosti iz leta 2012, da bi zagotovila spodbude za javno upravo, da zmanjša zaostanke pri plačilih javnega sektorja komercialnim dobaviteljem, in z ustanovitvijo neodvisne fiskalne institucije novembra 2013 (AIReF). Kljub temu, da španski zakon o stabilnosti vključuje orodja za preprečevanje in odpravljanje odklonov od nacionalnih fiskalnih ciljev, izkušnje iz let 2014 in 2015 kažejo, da bi jih bilo mogoče bolj uporabljati. Španska vlada je po priporočilu Komisije iz marca 2016 začela izvajati korektivne določbe zakona o stabilnosti, ki se prej niso izvajale.

               (12)Decembra 2013 je Španija sprejela reformo, s katero je revidirala usklajevanje pokojnin z inflacijo in uvedla, od leta 2019, samodejno prilagajanje novih pokojnin prihodnjih upokojencev, da se upoštevajo spremembe pričakovane življenjske dobe. Poleg tega od junija 2013 izvaja reformo javne uprave za izboljšanje učinkovitosti. Hkrati je leta 2014 sprejela reformo davka na dobiček pravnih oseb in dohodnine, kar je imelo nekaj pozitivnih značilnosti, vendar izpad dohodka še ni v celoti nadomeščen.

               (13)Iz tega sledi sklep, da odgovor Španije na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni bil zadosten. Španija v letu 2015 ni dosegla vmesnega ciljnega nominalnega primanjkljaja in po napovedih ne bo odpravila čezmernega primanjkljaja v letu 2016. Fiskalni napor je znatno manjši od napora, ki ga je priporočil Svet, fiskalna naravnanost letu 2015 pa je bila celo ohlapna –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Španiji, so na voljo na:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm.


title: Recommendation for a Council Decision establishing, in accordance with Article 104(8), whether effective action has been taken by Greece in response to recommendations of the Council according to Article 104(7) of the Treaty establishing the European Community

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

52004SC1622

	Bruselj, 22.12.2004SEK(2004) 1622 končnoPriporočiloODLOČBA SVETAo določitvi v skladu s členom 104(8), ali je Grčija sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMPostopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) ureja člen 104 Pogodbe in Uredba (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je del Pakta za stabilnost in rast. Dopolnjujejo ga politične zaveze, poudarjene v Resoluciji Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997.Grški organi so 4. maja predložili revidirano obvestilo o EDP, ki za leto 2003 predvideva primanjkljaj v višini 3,2 % BDP. Kljub temu, da se je zavedala, da je ta podatek začasen, ker ga Eurostat ni potrdil, je Komisija ob upoštevanju svojih napovedi iz spomladi 2004, objavljenih 7. aprila 2004, menila, da obvestilo vsebuje prima facie dokaze, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj v smislu člena 104 Pogodbe. Komisija je 19. maja 2004 proti Grčiji uvedla postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in sprejela poročilo, predvideno v členu 104(3) Pogodbe. Po proučitvi pomembnih dejavnikov, upoštevanih v svojem poročilu, in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora z dne 2. junija 2004 je Komisija 24. junija 2004 sprejela mnenje, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je 5. julija 2004 ustrezno odločil v skladu s členom 104(6). Hkrati je Svet sprejel priporočilo, naslovljeno na Grčijo, z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja odpravi v skladu s členom 104(7) Pogodbe.Svet je grškim oblastem priporočil, „ da čimprej, najkasneje pa do leta 2005, odpravijo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja“. Svet je določil „rok, 5. november 2004, v katerem naj grška vlada sprejme učinkovite ukrepe v ta namen.“ Svet je prav tako priporočil, da „bi morali grški organi sprejeti korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti“. V priporočilu Sveta se poleg tega priporoča, da „bi morali grški organi prav tako zagotoviti, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti“, medtem ko „ bi se moralo nameniti posebno pozornost dejavnikom, ki se razlikujejo od neto zadolževanja in ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga“. Grškim oblastem se je končno priporočilo tudi, naj „po hitrem postopku zagotovijo popravke resnih pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov“.Svet pri presojanju v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, ali so bili na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 104(7) učinkoviti ukrepi sprejeti, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.1. Popravki javnofinančnih podatkov za september 2004Pri ocenjevanju ukrepov, ki so jih sprejeli grški organi na podlagi priporočil Sveta, je treba upoštevati zelo bistvene popravke podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu za predhodna leta, zajetih v obvestilu iz septembra 2004[1]. Zlasti zneski nominalnega primanjkljaja (Preglednica 1) so bili letno popravljeni navzgor za 1,5–2 odstotni točki BDP v obdobju 2000–2003, medtem ko so bili zneski javnega dolga prav tako povečani za 7–9 odstotnih točk BDP. Sprememba v zneskih primanjkljaja med majem in septembrom 2004 je bila zlasti posledica popravkov stroškov za vojaško opremo in plačil obresti, ki predhodno niso bili v celoti zajeti, ter presežka skladov socialnega zavarovanja, ki je bil precenjen. Popravek zneskov dolga se je nanašal na obveznice s kapitaliziranimi obrestmi, ki predhodno niso bile v celoti zajete, in na konsolidirana sredstva za socialno varnost, ki so bila precenjena. Iz septembrskega obvestila o EDP dejansko izhaja, da je Grčija beležila čezmerni primanjkljaj najmanj od leta 2000. Komisija in Svet sta ta vprašanja proučila in obravnavala.[2]Preglednica 1 Statistični popravki med 2000–2003, ki jih objavi EurostatJavnofinančni primanjkljaj (v % BDP) | Javnofinančni dolg (v % BDP) |Poročilo 104(3) | Obvestilo o EDP september 2004 | Poročilo 104(3) | Obvestilo o EDP september 2004 |2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |V skladu s septembrskim poročilom o EDP naj bi učinek statističnih popravkov na rezultate za leto 2004 znašal 1,1 % BDP, porazdeljen med nižje presežke sklada socialnega zavarovanja (0,3 % BDP) in pravilno evidentiranje vojaške porabe (0,8 %). Grški organi ocenjujejo znesek primanjkljaja za leto 2004 v višini 5,3 % BDP. Predvideni delež javnega dolga (112,1 % BDP) je znatno višji od deleža v letu 2003 (109,9 % BDP).2. Ukrepi, napovedani na podlagi priporočila 104(7)Ukrepi, napovedani v letu 2004Grški organi so pred rokom, tj. 5. november, določenim v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7), za leto 2004 napovedali številne ukrepe, in sicer: (i) davčno oprostitev za davčne napovedi v obravnavi za proračunska leta 1999–2002; (ii) navodila vsem ministrstvom, da omejijo diskrecijske stroške za 3 %; (iii) ukrepe za omejitev stroškov v javnem sektorju in zmanjšanje vladnih subvencij in poroštev.[3]Zaradi narave tovrstnih ukrepov je težko opredeliti in ločiti njihove vplive na proračun. Ukrepi, zajeti pod točko (ii) in (iii), niso povezani z nobeno posebno proračunsko postavko, imajo pa linearne učinke. Glede ukrepa (i) je grški minister za finance Alogoskoufis v dopisu z dne 5. novembra, ki ga je naslovil na komisarja Almunia, izjavil, da je predvideni učinek v letu 2004 znašal 0,2 % BDP. Vendar pa medtem ko se je ta pričakovani vpliv lahko vključil v skupne številke o davčnih prihodkih, ki ustrezajo načrtovanemu rezultatu, objavljenemu septembra, bo dejanski vpliv v najboljšem primeru znan šele v obvestilu o EDP iz marca 2005.Da se oceni proračunski dosežek, ki so ga izvedli grški organi v skladu s priporočilom Sveta po členu 104(7), je treba poleg teh negotovosti obravnavati vpliv statističnih popravkov. Končni znesek primanjkljaja za leto 2004 bo višji od predvidenega ob sprejetju priporočila po členu 104(7), delno zaradi statističnih popravkov, dogovorjenih z Eurostat septembra letos, ki znašajo 1,1 % BDP (Preglednica 2). Lahko bi se upoštevalo, da med načrtovanjem proračunske prilagoditve grški organi niso imeli pod nadzorom tega dejavnika, ki ob sprejetju priporočila po členu 104(7) ni bil znan. Zato je treba učinkovitost ukrepov grških organov v letu 2004 v skladu s priporočili Sveta oceniti po izločitvi učinkov takšnih statističnih popravkov kot tudi učinkov možnih presenečenj glede rasti med spomladjo in jesenjo 2004.Preglednica 2 Poglavitni dejavniki, ki vplivajo na znesek primanjkljaja v letu 2004 (*) |Učinek na primanjkljaj (°) | Primanjkljaj v letu 2004 |Prvotni proračun, ki ga je predstavila predhodna vlada | 1,2 |Glavni popravki nove vlade pred koncem marca 2004 |Posredni davki | +0,4 |Socialni prispevki | -1,1 |Prejeti kapitalski transferji | +1,4 |Poraba (od tega plače zaposlenih v državni upravi) | +0,8 (+0,5) |Socialni transferji | +0,4 |Obvestilo, ki ga je konec marca poslala nova vlada (1) | 3,0 |Statistični popravki (2)+(3) |Skladi socialnega zavarovanja (2) | +0,3 |Vojaški stroški (3) | +0,8 |Vmesni znesek (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |Obvestilo september 2004 (5) | 5,3 |Prekoračitve (6)=(5)-(4) | 1,2 |Neskladja pri plačilih obresti (7) | +0,2 |Napovedi Komisije iz jeseni (5)+(7) | 5,5 |(*) V preglednici so v % BDP povzete glavne revizije, popravki in neskladja v proračunu za leto 2004 od njegovega sprejetja s strani (predhodne) grške vlade na koncu leta 2003 in napovedi Komisije. (°) „+“ ponazarja naraščanje primanjkljaja, medtem ko „–“ označuje zmanjševanje primanjkljaja. |Na podlagi septembrskega obvestila grški organi v letu 2004 predvidevajo primanjkljaj v višini 5,3 % (5,5 % po mnenju Komisije; glej Preglednico 2)[4], medtem ko je med obvestilom iz konca marca in obvestilom iz septembra primanjkljaj narasel z ocenjenih 3,0 %[5] na 5,3 % (s 3,2 % na 5,5 % skladno z napovedmi Komisije iz spomladi in jeseni). Zato statistični popravki (1,1 % BDP) ne pojasnjujejo v celoti poslabšanja proračuna za 2,3 % BDP. Poleg tega se ostalega 1,2 % ne more pripisati učinku nižje rasti. Razlika glede napovedi o realni rasti med spomladanskimi (4,0 %) in jesenskimi (3,8 %) številkami je le v višini 0,2 %, kar lahko privede do povečanja primanjkljaja, vendar ne za več kot 0,1 % BDP. Na splošno pa je z nominalnega vidika proračunski dosežek negativen za več kot 1 % BDP.Glede na leto 2003, ko se je prvič izkazalo, da je država presegla referenčno vrednost 3 % BDP, se mora proračunski dosežek v letu 2004 izračunati na podlagi primerjave ciklično prilagojenih saldov (CPS) teh dveh let, po izločitvi učinkov statističnih popravkov. Ta pristop kaže tudi, da je proračunski dosežek negativen z vidika ciklične prilagoditve. Z izločitvijo nepričakovanih statističnih popravkov bi CPS v letu 2003 znašal -3,7 % BDP (dejansko je znašal -5,1 %), medtem ko bi v letu 2004 znašal -5,1 % BDP (dejansko je znašal -6,2 %). Iz tega izhaja, da proračunski dosežek v letu 2004 znaša -1,4 %. Z vidika primarnega salda bi proračunski dosežek prav tako bil negativen (-1,6 %).Preglednica 3 Proračunski dosežek v letu 2004 ob izločitvi učinka statističnih popravkov (v % BDP) |2003 | 2004 | „Dosežek“ (*) |Ciklično prilagojeni saldi (CPS) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |CPS brez popravkov | -3,7 | -5,1 | -1,4 |Ciklično prilagojen primarni saldo (CPPS) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |CPPS brez popravkov | 2,0 | 0,4 | -1,6 |(*) Proračunski dosežek je vnos v stolpcu „2004“ minus ustrezen vnos v stolpcu „2003“; številke so zaokrožene na eno decimalko.Kot splošno načelo bi morale prekoračitve glede ene ali več proračunskih postavk biti izravnane s kompenzacijskimi ukrepi. To velja tudi za dogodke, kot je organizacija olimpijskih iger v Grčiji. Poleg tega bi kljub dovoljevanju takšnih prekoračitev proračunski dosežek v tekočem letu bil negativen. Prekoračitve, povezane z organizacijo olimpijskih iger, znašajo v skladu s podatki grških organov[6] 0,7 % BDP in so razporejene med programe javnih investicij (0,5 %) in javno porabo (0,2 %).Po izločitvi učinkov statističnih popravkov in prekoračitev, povezanih z olimpijskimi igrami, bi CPS v letu 2004 znašal -4,4 % BDP (dejansko je znašal -6,2 %), kar v primerjavi s CPS v letu 2003, po izločitvi učinkov statističnih popravkov (-3,7 %), privede do proračunskega dosežka v višini -0,7 %. Z vidika primarnega salda bi proračunski dosežek prav tako bil negativen (-0,9 %).Skratka, ukrepi, izvedeni leta 2004, niso bili učinkoviti pri zmanjšanju primanjkljaja v letu 2004. Kljub neupoštevanju učinkov statističnih popravkov je proračunska politika v okviru živahnih gospodarskih dejavnosti in obsežne pozitivne proizvodne vrzeli[7] zabeležila nadaljnje poslabšanje.Predlog proračuna za leto 2005Posebni ukrepi, ki naj bi se izvajali leta 2005, so bili napovedani v predlogu državnega proračuna, predstavljenemu septembra, ki za svoj cilj določa javnofinančni primanjkljaj v višini 2,8 % za leto 2005. To bi predstavljalo nominalno prilagoditev za 2,5 % BDP v primerjavi z zneskom primanjkljaja v višini 5,3 %, ki so ga načrtovali grški organi za leto 2004.Preglednica 4 Ocena prilagoditve v proračunu za leto 2005v % BDP | Uradna (1) | Komisija (2) | Razlika (3)=(1)-(2) |Davki | 23,20 | 23,19 | 0,01 |Prispevki | 16,33 | 16,26 | 0,07 |Javna poraba (od tega plače zaposlenih v državni upravi) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |Socialni transferji | 18,43 | 18,55 | 0,12 |Plačila obresti | 5,07 | 5,27 | 0,20 |Prejeti kapitalski transferji | 2,62 | 2,54 | 0,08 |Neto zadolževanje | -2,8 | -3,6 | 0,8 |Delež javnega dolga | 109,5 | 111,9 | 2,4 |Referenčne postavke Realna rast BDP (%) Nominalna rast BDP (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |Napovedi Komisije iz jeseni 2004 predvidevajo, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2005 znašal 3,6 % BDP. Razlika med uradnim ciljem iz predloga proračuna in napovedmi Komisije je posledica treh dejavnikov (Preglednica 4): V prvi vrsti je po mnenju Komisije začetna raven plačil obresti v letu 2004 za 0,2 % BDP višja od predpostavljene s strani grških organov. Drugič , medtem ko predlog proračuna temelji na makroekonomskem scenariju, ki vodi k 3,9 % realni rasti BDP v letu 2005, Komisija predvideva precej manj optimistično 3,3 % stopnjo rasti. Tretjič , videti je, da je bil pričakovani vpliv nekaterih ukrepov, ki so jih napovedali grški organi, na proračun precenjen. Z vidika prihodkov to velja zlasti za socialne prispevke zaradi preveč optimistične napovedi rasti zaposlovanja (2 % v primerjavi z 1 % v napovedih Komisije) in za prejete kapitalske transferje, za katere se predvideva, da bodo ostali visoki, medtem ko bo znatno znižanje javnih investicij prav tako znižalo že nizko absorpcijsko zmogljivost Grčije pri skladih EU. Z vidika odhodkov predlog proračuna predvideva izrazit upad odhodkov za plače in socialnih transferjev, kar predstavlja jasen razkorak v primerjavi z nedavno preteklostjo.V skladu z napovedmi Komisije iz jeseni 2004 znaša proračunski dosežek v letu 2005, kakor je bil izmerjen s spremembo ciklično prilagojenega salda, 1,9 % (2,5 % v skladu s predlogom proračuna za leto 2005). Posledično znaša proračunska prilagoditev, skupno za leti 2004 in 2005, po mnenju Komisije le 0,8 % (1,6 % v skladu s predlogom proračuna za leto 2005).[8]Na splošno je videti, da ukrepi, predstavljeni v predlogu proračuna, ne zadostujejo, da bi v letu 2005 privedli nominalni primanjkljaj pod prag 3 %, kot je priporočil Svet julija 2004.Gibanje dolgaOb upoštevanju popravkov ravni javnega dolga, zajetih v septembrskem obvestilu o EDP, napovedi Komisije za leto 2005 ne predvidevajo znatnega upada deleža javnega dolga v razmerju do BDP. Potem ko je v letu 2003 dosegel 109,9 % BDP, naj bi dolg predvidoma še narasel na 112,2 % v letu 2004 in se v letu 2005 le rahlo spustil na 111,9 %. Ne glede na učinke statističnih popravkov gibanje dolga v letih 2004 in 2005 ne odraža le nizkih primarnih saldov, temveč tudi druge dejavnike. Čeprav bi morali takšni nizki primarni presežki v povezavi z visoko nominalno rastjo BDP povzročiti znatno znižanje deleža javnega dolga, iz napovedi za leti 2004 in 2005 izhaja, da so ravni javnega dolga odvisne tudi od obsežnega usklajevanja stanj in tokov. To dokazuje, da vlada ni sprejela učinkovitih ukrepov glede nenačrtovanih operacij.Zbiranje in obdelava javnofinančnih podatkovPopravki podatkov od maja do septembra 2004 zajemajo zlasti popravke transakcij, ki po opredelitvi Eurostata niso v celoti skladni z računovodskimi pravili. Grčija je odpravila številna vprašanja, ki jih je sprožil Eurostat. Vendar pa obstajajo, kot je pojasnila Komisija v uradnem obvestilu o postopku za ugotavljanje kršitev št. 2004/2234, ki je bil proti Grčiji uveden 1. decembra, številni elementi, ki po mnenju Komisije postavljajo pod vprašaj ustreznost mehanizmov za zagotavljanje hitrega in točnega prenosa podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir.* * *Če Svet meni, da do skrajnega roka, tj. 5. november 2004, učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), niso bili sprejeti, v ta namen v skladu z določbami člena 104(8) Pogodbe in člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejme odločitev nemudoma po preteku skrajnega roka.Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da niso bili v skladu s členom 104(7) v obdobju, določenem v priporočilu, sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil Sveta, ter priporoča, da Svet sprejme ustrezno odločitev.Člen 104(8) navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. Vendar pa je Grčija julija že objavila to priporočilo v skladu z Resolucijo Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[9].V nadaljnjih korakih postopka lahko Svet, če meni, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), v skladu s členom 104(9) sklene, da na podlagi priporočila Komisije Grčiji priporoči, da v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, za katere ocenjuje, da so nujni za izboljšanje stanja. Sklep Sveta o pozivu Grčije, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, se sprejme v enem mesecu od ugotovitve Sveta, da v skladu s členom 104(8) učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti.PriporočiloODLOČBA SVETAo določitvi v skladu s členom 104(8), ali je Grčija sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnostiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:V tretji fazi Ekonomske in monetarne unije (EMU) se države članice v skladu s členom 104 Pogodbe izogibajo čezmernim javnofinančnim primanjkljajem.Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97[10] o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, določenega v členu 104, da bi se nadalje spodbudilo hitro korekcijo čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.Resolucija Evropskega Sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[11] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.Svet je z Odločbo 2004/xxx/ES z dne 5. julija 2004[12] v skladu s členom 104(6) sprejel odločitev, da čezmerni primanjkljaj v Grčiji obstaja.Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo o določitvi roka, tj. 5. november 2004, v katerem naj grška vlada sprejme ukrepe z namenom, da najkasneje v letu 2005 odpravi čezmerni primanjkljaj. V istem dokumentu Svet priporoča Grčiji, naj čimprej, najkasneje pa do leta 2005, odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in sprejme korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, in po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti. Poleg tega Svet priporoča Grčiji, naj zagotovi, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti ter hkrati nameni posebno pozornost dejavnikom, ki se razlikujejo od neto zadolževanja in ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga. Končno Svet priporoča Grčiji tudi, da po hitrem postopku popravi resne pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov.Svet pri presojanju v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, ali so bili na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 104(7) učinkoviti ukrepi sprejeti, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Grčija sprejela od izdaje priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) do skrajnega roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:kljub omejevalnim ukrepom, napovedanim za leto 2004, je bila proračunska politika v nasprotju z zahtevo Sveta izrazito ekspanzionistična, delno zaradi prekoračitev stroškov, povezanih z organizacijo olimpijskih iger;čeprav se s proračunskimi ukrepi, napovedanimi za leto 2005, obsežno izravna odstopanje iz leta 2004, le-ti ne zagotavljajo zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % prag BDP v letu 2005;delež bruto javnega dolga v razmerju do BDP se ne niža z zadostno hitrostjo, poleg tega pa iz obsežnega usklajevanja stanj in tokov, napovedanega v letu 2004, prav tako izhaja, da vlada ni sprejela učinkovitih ukrepov glede nenačrtovanih operacij in tako prispevala k dodatnemu povečanju dolga;Grčija je izboljšala zbiranje in obdelavo proračunskih podatkov, zlasti glede stroškov za vojaško opremo, plačil obresti in postavk socialne varnosti. Vendar pa je še vedno treba izboljšati mehanizme za zagotovitev hitrega in točnega prenosa javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir.Člen 104(8) navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. Vendar pa je Grčija v skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast to priporočilo objavila že julija –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Grčija na podlagi priporočila Sveta z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) v roku, določenem v navedenem priporočilu, ni sprejela učinkovitih ukrepov.Člen 2Odločba je naslovljena na Helensko republiko.V Bruslju,Za Svet [1] Glej tiskovno sporočilo Euro-Indicators News Release 117/2004 z dne 23. septembra 2004.[2] V skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93, ki ureja poročanje o EDP, bi morale države članice sporočiti podatke za leta n, n-1, n-2, n-3 in n-4. Vendar pa je Eurostat na podlagi zahteve Sveta prav tako popravil poročila za leta 1997, 1998 in 1999. Eurostat je v svojem poročilu z dne 22. novembra z naslovom „Revizija grških številk javnofinančnega primanjkljaja in dolga“ sklenil, da so bili dejanski primanjkljaji v teh letih prav tako precej nad 3 % (glej tudi Sporočilo Komisije „Poročilo o vprašanju odgovornosti v zvezi z revizijo grških proračunskih podatkov“ - COM(2004)784 z dne 1.12.2004).[3] Ti ukrepi so bili napovedani v dopisu z dne 23. junija 2004, ki ga je grški minister za finance Alogoskoufis naslovil na komisarja Almunia. Od takrat Komisiji niso bili sporočeni drugi ukrepi za leto 2004.[4] Znesek je za 0,2 % BDP nižji od napovedi Komisije (5,5 %), v katerih je ocena plačil obresti bolj realistična.[5] Točni znesek je bil 2,95 %, tukaj zaokrožen na 3 %. Treba je upoštevati, da je znesek 2,95 % rezultat znatnega popravka predloga proračuna za leto 2004, ki ga je marca izdelala nova vlada. Popravek je uvedel bolj realistične napovedi tekočih prihodkov (nižji neposredni davki in transferji EU, vendar višji socialni prispevki) in izdatkov (višje plače zaposlenih v državni upravi, socialni transferji), ki so bili mnogo bolj skladni z vrednostjo 2,4 %, ki jo je napovedala Komisija v svojih napovedih iz jeseni 2003. Popravek je bil vključen v obvestilo iz konca marca, ki ga Eurostat ni potrdil.[6] To informacijo so grški organi objavili v svojem predlogu proračuna za leto 2005. V primerjavi z načrtovanimi izdatki, povezanimi z olimpijskimi igrami, v višini 0,94 % BDP v letu 2004, bi moral končni rezultat znašati 1,6 %.[7] Med dvema napovedima iz leta 2004 se je proizvodna vrzel povečala z 1,2 % spomladi na 1,5 % jeseni, medtem ko je potencialna stopnja rasti ostala visoka, in sicer 3,4 %.[8] Zaključek olimpijskih iger ima samodejni učinek na proračunsko stanje na podlagi varčevanja v višini 1,2 % (od tega 0,7 % prekoračitve v letu 2004). Učinek prenosa v letu 2005, povezan z olimpijskimi igrami, znaša le 600 milijonov EUR (okoli 0,5 % BDP).[9] Dokument Sveta 11216/04 z dne 6. julija 2004, ki je na voljo v javnem registru dokumentov Sveta z naslovom „Priporočilo Sveta Grčiji z namenom, da odpravi stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja – Uporaba člena 104(7) Pogodbe“.[10] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.[11] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.[12] Še neobjavljeno v UL.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja o sporazumu z državami CARIFORUMA za zaščito geografskih označb na podlagi člena 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFIRUMOM in ES

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

                  Sporazum o gospodarskem partnerstvu med CARIFORUMOM in ES (v nadaljnjem besedilu: SGP) v členu 145
                     1
                   pododdelka 2 oddelka 2 „Intelektualna lastnina“ določa raven zaščite geografskih označb, pogoje zaščite in druge parametre. Vendar na podlagi tega sporazuma ni bil oblikovan noben seznam označb geografskega porekla. Zato SGP v členu 145a prav tako vsebuje klavzulo o pregledu, ki od pogodbenic zahteva, da dopolnijo določbe o geografskih označbah in oblikujejo seznam zaščitenih geografskih označb.

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Sporazum SGP med CARIFORUM in ES od pogodbenic zahteva, da dopolnijo ureditev zaščite geografskih označb, vključno s seznamom zaščitenih imen. Sporazumi o gospodarskem partnerstvu so v skladu z obstoječimi določbami skupne trgovinske politike.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Ni relevantno.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Ni relevantno.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga za ukrep je člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno. Na podlagi člena 3 PDEU skupna trgovinska politika spada v izključno pristojnost Unije.

               •Sorazmernost

                  Priporočilo sklepa Sveta bo upoštevalo določbe, ki so že določene v SGP. Vsebinski dodatki bodo seznam imen zaščitenih geografskih označb in določb glede postopkov sodelovanja. To je najmanj, kar je potrebno za izpolnjevanje zahtev SGP.

               •Izbira instrumenta

                  Izbrani instrument, mednarodni sporazum, je edini instrument, ki ustreza namenu.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Posvetovanja o politiki so potekala z državami članicami in Evropskim parlamentom ter v okviru delovnih skupin Sveta in zadevnega odbora Evropskega parlamenta. Posvetovanje med državami CARIFORUMA in zainteresiranimi stranmi EU so potekala v posvetovalnem odboru SGP CARIFORUM–ES ter v okviru delavnic in drugih dogodkov, povezanih s splošnim interesom (sejmi, srečanja skupin proizvajalcev itd.).

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

               Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ker ni alternativnih možnosti politike, za pobudo ne bo opravljena ocena učinka.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Člen 17(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da se intelektualna lastnina zaščiti, k čemur bo prispeval ta sporazum.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Proračunske posledice niso predvidene.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Sporazum se bo izvajal v okviru obstoječega okvira SGP z uporabo odbora in postopkov, ki so v njem že določeni, podrobnosti glede tega bodo dodatno določene v sporazumu.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

               Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Približno 180 geografskih označb Unije bo zaščitenih pred zlorabo in ponarejanjem v državah CARIFORUMA in do 30 geografskih označb držav CARIFORUMA bo zaščitenih v Uniji. V sporazumu bodo predvidene redne posodobitve seznama zaščitenih geografskih označb, da se zagotovi vzajemna zaščita novih geografskih označb.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja o sporazumu z državami CARIFORUMA za zaščito geografskih označb na podlagi člena 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFIRUMOM in ES

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(2) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Člen 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFORUMOM in ES določa, da pogodbenici oblikujeta seznam zaščitenih geografskih označb in določita dodatne podrobnosti glede ureditve njihove zaščite na podlagi navedenega sporazuma.

               (2)Za dosego tega in polno uveljavitev člena 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFORUMOM in ES se mora Komisija pogajati z državami CARIFORUMA.

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Evropska komisija je v skladu s smernicami iz Priloge pooblaščena za pogajanja z državami CARIFORUMA o sporazumu za zaščito geografskih označb na podlagi člena 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFORUMOM in ES, vključno z oblikovanjem seznama zaščitenih geografskih označb.

               Člen 2

               Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, UL L 289/3, 30.10.2008.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu SKLEPA SVETA
            o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja o sporazumu z državami CARIFORUMA za zaščito geografskih označb na podlagi člena 145 sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFIRUMOM in ES

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu o geografskih označbah med državami Evropske unije in CARIFORUMA

               1.Komisija lahko začne pogajanja z državami CARIFORUMA z namenom sklenitve uravnoteženega sporazuma o zaščiti geografskih označb, ki varuje interese EU in upošteva status držav CARIFORUMA kot držav v razvoju.

               2.Predmet pogajanj je zaščita geografskih označb kmetijskih in ribiških proizvodov, živil, vin, žganja ter drugih alkoholnih pijač na zadevnih ozemljih pogodbenic sporazuma.

               3.Te smernice ne zajemajo nekmetijskih proizvodov.

               4.Komisija ta pogajanja izvaja na podlagi teh pogajalskih smernic ob upoštevanju zlasti načel in mehanizmov Pogodbe o delovanju Evropske unije ter obveznosti, ki izhajajo iz pravil STO.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0619

Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji  /* SEK/2007/0619 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 16.5.2007SEC(2007) 619 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. OZADJEČlen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, ter opredeljuje postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem natančneje določa Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja bistveno in nenehno zmanjševal in dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ustrezno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti).V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2],[3]. Dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom.Komisija je 19. novembra 2002 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Nemčijo na podlagi predvidenega javnofinančnega primanjkljaja v višini 3,8 % BDP in javnega dolga v višini 60,9 % BDP leta 2002[4]. Svet je 21. januarja 2003 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Nemčija čezmerni primanjkljaj (člen 104(6) Pogodbe).[5] Svet je hkrati, tudi na podlagi priporočila Komisije, na Nemčijo naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), da se čim prej in najpozneje do leta 2004 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj[6].Komisija je 18. novembra 2003 menila, da ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, niso dovolj upoštevali tega priporočila, in sprejela priporočila za Svet, da sprejme ustrezno odločitev in obvesti Nemčijo, naj sprejme ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja (v skladu s členoma 104(8) in 104(9)). V tem zadnjem priporočilu je Komisija predlagala podaljšanje roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2005. Svet je 25. novembra 2003 sklenil, da ne bo sprejel priporočil Komisije, ampak je namesto tega sprejel sklepe, ki obravnavajo priporočila Nemčiji za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2005 in navajajo, da se je zaradi prizadevanj Nemčije postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno ustavil. Sodišče Evropskih skupnosti je 13. julija 2004 te sklepe razveljavilo[7].Komisija je 14. decembra 2004 sprejela sporočilo Svetu, v katerem je sklenila, da je treba glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003 in sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004, leto 2005 upoštevati kot ustrezen rok za zmanjšanje. Sklenila je tudi, da so bili ukrepi, ki jih je do takrat sprejela Francija, na splošno skladni z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2005 in da takrat niso bili potrebni nadaljnji ukrepi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, čeprav je bilo proračunsko stanje še vedno vprašljivo[8]. Svet se je 18. januarja 2005 strinjal s tem stališčem in potrdil, da je v sodelovanju s Komisijo „pripravljen sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi s čezmernim primanjkljajem“.Dejanski podatki, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po začasnem obvestilu Nemčije februarja 2006 kažejo, da je javnofinančni primanjkljaj ostal nad 3 % BDP leta 2005. Svet je 14. marca 2006 v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 na priporočilo Komisije nemudoma sklenil pozvati Nemčijo v skladu s členom 104(9) Pogodbe[9], naj „čim prej in najpozneje do leta 2007“ sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki se ji zdijo potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja. Posebno je priporočil, da „Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za najmanj eno odstotno točko ." Svet je zahteval, naj Nemčija do 14. julija 2006 predloži poročilo, v katerem bo opisala ukrepe, sprejete za upoštevanje njegove Odločbe in nato redna poročila o napredku. Nemčijo je tudi pozval, da „sprejme potrebne ukrepe in zagotovi, da se po opravljenem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja proračunska konsolidacija k srednjeročnemu cilju, ki je uravnotežen proračun v strukturnem smislu, vzdržuje z zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto “.Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 14. marca 2006% BDP, razen če je navedeno drugače | 2005 | 2006 | 2007 |Javnofinančni saldo | –3,3 | primanjkljaj nekoliko > 3 | primanjkljaj precej < 3 |Sprememba strukturnega salda | Kumulativno izboljšanje za najmanj eno odstotno točko |p.m.: Realna rast BDP (%) | 0,9 | 1,5 | blizu 1 |Opomba : strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepovVir : Obvestilo Sveta Nemčiji v skladu s členom 104(9), ki navaja jesensko napoved služb Komisije za leto 2005 in vsebuje naknadne ocene (kot je na primer vmesna napoved služb Komisije z dne 21. februarja 2006).Ko je Nemčija 5. julija 2006 predložila poročilo o izvajanju, je Komisija 19. julija 2006 sprejela sporočilo, v katerem je obvestila Svet, da je Nemčija sprejela ukrepe, ki pomenijo ustrezen napredek za odpravo čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet in da trenutno niso potrebni drugi ukrepi glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[10]. Svet se je na sestanku 10. oktobra 2006 strinjal s tem mnenjem.V skladu s členom 104(12) se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta zmanjšal.2. GIBANJE PRIMANJKLJAJA DO LETA 2006Svet je svojo odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji utemeljil na posodobljenem programu za stabilnost iz decembra 2002, po katerem je javnofinančni primanjkljaj znašal 3,7 % BDP leta 2002. Na podlagi ekonomske ocene je Svet zaključil, da je bil ob koncu devetdesetih let, ko je Nemčija doživljala sorazmerno krepko gospodarsko rast, napredek proračunske konsolidacije omejen in je dopuščal bolj malo manevrskega prostora za uravnavanje cikličnega pojemanja. Po napovedi naj bi se javni dolg povečal na 60,9 % BDP do leta 2002, kar je nekoliko nad referenčno vrednostjo 60 % BDP.Primanjkljaj se je s 3,7 % BDP leta 2002 povečal celo na 4,0 % v letu 2003 in nato padel na 3,2 % leta 2005. V proračunu ni bilo dovolj manevrskega prostora za soočenje s povprečno realno rastjo BDP za 0,5 % letno v tem obdobju. Poleg tega je vrsta davčnih omejitev, ki so bile sprejete v letih 1999/2000 in so se izvajale do leta 2005, obremenila proračun. Razmerje med primanjkljajem in BDP se je znižalo s 44,4 % leta 2002 na 43,5 % leta 2005. Izravnalni ukrepi na strani odhodkov so se izvajali z zamudo. Ukrepi, ki so še posebej zmanjšali razmerje med primanjkljajem in BDP z 48,1 na 46,8 % v enakem obdobju, so bili omejevanje plač v javnem sektorju, ki jih je spremljalo zmanjšanje števila zaposlenih, reforma sistema zdravstvenega varstva leta 2004, zmanjšanje subvencij in naložb, pa tudi dejstvo, da je nizka rast plač v zasebnem sektorju omejila pokojninske izdatke. Nemčija se ni pogosto zatekala k enkratnim ukrepom[11]. Čeprav se je ciklično prilagojeni saldo zmanjšal od 3½ % BDP leta 2002 na 2¼ % leta 2005, je nominalni proračunski primanjkljaj ostal nad 3 % BDP leta 2005 (glej Tabelo 2).Na podlagi napovedi za realno rast BDP 1,4 % leta 2006 je posodobljen program stabilnosti, ki je bil predložen februarja 2006, računal s primanjkljajem 3,3 % BDP leta 2006. Medtem ko so nemški organi ocenili primanjkljaj na 2,1 % BDP v posodobljenem programu stabilnosti iz novembra 2006, pa podatki, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po poročilu Nemčije pred 1. aprilom 2007 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 kažejo, da je primanjkljaj dejansko znašal 1,7 % BDP leta 2006, tj. precej pod referenčno vrednostjo[12],[13].Okoli polovica tega nepričakovanega izboljšanja javnofinančnega salda je rezultat cikličnih dejavnikov (realno je BDP dejansko naraščal za 2,7 %). Izboljšal pa se je tudi strukturni primanjkljaj od 2½ % BDP leta 2005 na 1½ % BDP leta 2006. Glavni prispevek k boljšemu strukturnemu rezultatu je prav tako na strani prihodkov. Neposredni davki, zlasti tisti, ki so povezani z dobički, so prinesli bistveno večje prihodke kot bi to lahko sklepali iz gospodarskih gibanj. Posledica tega je, da so se davki v odstotku BDP povečali za več kot ½ odstotne točke leta 2006 v primerjavi z letom 2005. Višji davčni delež torej ni rezultat zadnjih samovoljnih ukrepov davčne politike. Prej je posledica plačila neodvedenih davkov in zgodnjih plačil neposrednih davkov, kar je do neke mere protiutež sorazmerno nizkemu deležu neposrednih davkov v preteklosti.Poleg tega so bili javnofinančni odhodki leta 2006 pod strogim nadzorom in so naraščali samo za 0,6 %, torej malenkost več od cilja. Omejevanje odhodkov leta 2006 je rezultat zgoraj navedenih ukrepov, sprejetih po letu 2002, zlasti v zvezi s plačami in subvencijami v javnem sektorju, katerih učinek je bil viden tudi v letu 2006. Med drugim je močan gospodarski vzpon povzročil zmanjšanje odhodkov na trgu delovne sile. Ker je bila večina omejitev odhodkov vključena v delež odhodkov v višini okoli 46 % BDP, kar je cilj v posodobljenem programu za stabilnost iz februarja 2006, je nadaljnje zmanjšanje na 45,7 % v glavnem posledica višje rasti BDP, kot je bilo pričakovano.Če povzamemo, se je nominalni primanjkljaj znižal precej pod referenčno vrednost iz Pogodbe, in sicer eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet. Poleg tega je Svet zahteval izboljšanje strukturnega salda za najmanj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu. Že leta 2006 se je strukturni saldo izboljšal na vrednost blizu ene odstotne točke.3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2007 IN POZNEJEGlede na pričakovano cvetočo realno rast BDP 2,5 % leta 2007, se po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 ob enaki politiki pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,6 % BDP. Nemški organi so v svojem posodobljenem programu za stabilnost iz novembra 2006 predvideli, da bo primanjkljaj znašal 1,6 % BDP. Glede na izboljšan makroekonomski položaj in primanjkljaj, ki je nižji od pričakovanega za leto 2006, je bila napoved primanjkljaja v obvestilu za april 2007 popravljena na 1,2 % BDP.Okoli polovica izboljšanja javnofinančnega salda je po izračunih Komisije tako kot v prejšnjih letih strukturna. Številni ukrepi, od katerih je bila večina sprejeta v začetku leta 2006, prispevajo h konsolidaciji. Povečanje standardne stopnje DDV s 16 % na 19 % naj bi okrepilo prihodke za okoli 1 % BDP. Delež pokojninskih prispevkov se je dvignil z 19,5 % na 19,9 % in po napovedih bodo zdravstvene zavarovalnice povečale stopnje prispevkov v povprečju za ½ odstotne točke. Po drugi strani se je stopnja prispevkov za zavarovanje v primeru brezposelnosti zmanjšala s 6,5 % na 4,2 %, tako da se bo splošna obremenitev socialnih prispevkov zmanjšala. Tako kot v letu 2006 kaže, da se bodo z dobički povezani davki še naprej močno povečevali. Vendar ne glede na pozitivno gospodarsko okolje se davčne osnove, ki prispevajo veliko prihodkov, kot na primer plače, širijo precej manj dinamično od nominalnega BDP, tako da se kljub povečanju stopnje DDV pričakuje zmanjšanje davčne obremenitve. Delež odhodkov naj bi se zmanjšal za več kot eno odstotno točko, kar prav tako odraža plačne omejitve v javnem sektorju in zmanjšano porabo na trgu delovne sile kot rezultat že izvajanih ukrepov, kakršni so skrajšano obdobje prejemanja nadomestil za starejše prejemnike, ter ugoden razvoj trga delovne sile. Vendar se pričakuje dvig javnih naložb glede na boljše fiskalno stanje na vseh ravneh državne uprave. Ker ne bo enkratnih ukrepov, se pričakuje, da se bo strukturni primanjkljaj zmanjšal za ¾ odstotne točke glede na leto pred tem.Ob domnevi nespremenjene politike se bo javnofinančni primanjkljaj po napovedih služb Komisije še naprej zmanjševal do 0,3 % BDP leta 2008, čeprav skoraj v celoti zaradi trajno ugodnih cikličnih pogojev. Trajajoče konsolidacijske učinke že veljavnih ukrepov bo več kot izravnal proračunski vpliv načrtovane reforme obdavčevanja podjetij, za katero je vlada marca 2007 predstavila osnutek zakona, in znaša več kot 0,3 % BDP v prvem letu.Skratka, kaže, da je bil čezmerni primanjkljaj do leta 2006 trajno odpravljen. Izboljšanje strukturnega salda v odstotku BDP naj bi znašalo ¾ odstotne točke v letu 2007, kar bi prineslo kumulativno izboljšanje za 1½ odstotne točke v letih 2006 in 2007. Tako kaže, da Nemčija upošteva zahtevo Sveta po izboljšanju strukturnega salda za vsaj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu.Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 ob nespremenjeni politiki nemških organov ne bo dodatnega izboljšanja strukturnega salda, medtem ko je Svet v obvestilu na podlagi člena 104(9) Nemčijo pozval, naj zagotovi, da se po opravljenem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja proračunska konsolidacija k srednjeročnemu cilju, ki je uravnotežen proračun v strukturnem smislu, vzdržuje z zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto. V svojem mnenju z dne 27. februarja 2007 o posodobitvi programa stabilnosti iz novembra 2006[14] je Svet opozoril, da program ni predvidel doseganja MTO v programskem obdobju (ki se konča leta 2010). Nemčijo je pozval, naj: „ob izkoriščanju ugodnosti iz gospodarsko ‚dobrih časov‘ leta 2008 okrepi strukturno prilagoditev, vključno z uporabo kakršnih koli dodatnih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja, nadaljuje fiskalno konsolidacijo v smeri srednjeročnega cilja z ohranitvijo strogega nadzora nad odhodki, ob zagotovitvi, da napovedana reforma sistema obdavčevanja pravnih oseb ne bo ogrozila fiskalne konsolidacije. “4. GIBANJE IN NAPOVED DOLGAJavnofinančni dolg se je s 60,3 % BDP leta 2002 povečal na 67,9 % leta 2005, vendar se je leta 2006 stabiliziral. Hitro povečanje deleža dolga od uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem leta 2002 se lahko v glavnem pripiše neugodnemu učinku „snežene kepe“. To je samodejno povečanje razmerja med dolgom in BDP, ker obrestne mere presegajo stopnjo rasti nominalnega BDP. Samo leta 2006 je povečanje primarnega presežka ob visoki rasti BDP več kot kompenziralo učinek „snežene kepe“. Med letoma 2002 in 2006 je bilo povečanje dolga zadržano z zmanjšanjem finančnih sredstev – zlasti lastniških deležev in posojil, ki jih je vlada dodelila drugemu sektorju – in tako v povprečju povzročilo negativno uskladitev razlike med tokovi in stanji.Ker se pričakuje, da se bo rast BDP še nadaljevala, spomladanska napoved služb Komisije za leto 2007 predvideva znižanje deleža dolga na 65,4 % BDP v letu 2007. V skladu z zmanjšanjem primanjkljaja bi se delež dolga dodatno zmanjšal na 63,6 % BDP do leta 2008. To zmanjšanje je strmejše od napovedanega v posodobitvi programa za stabilnost iz novembra 2006, ki predvideva delež dolga 66½ % za leto 2008.5. SKLEPIJavnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z najvišje vrednosti 4,0 % BDP leta 2003 na 1,7 % leta 2006, kar je precej pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Ukrepi, ki so bili podlaga za zmanjšanje primanjkljaja v tem obdobju, so v glavnem stalni, medtem ko je ciklični dvig okrepil konsolidacijo proračuna. Strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v odstotku BDP se je izboljšal za skoraj eno odstotno točko leta 2006. Po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 se bo glavni primanjkljaj približal vrednosti 0,6 % BDP v letu 2007 ob pomoči ocenjenega izboljšanja strukturnega salda za ¾ odstotne točke v letu 2007. Zato bo ocenjeno strukturno izboljšanje v letih 2006 in 2007 v skladu s proračunskim prizadevanjem za vsaj eno odstotno točko, kot priporoča Svet. Ob nespremenjeni politiki se pričakuje, da bo glavni primanjkljaj znašal 0,3 % leta 2008. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.Javnofinančni dolg se je povečal s 60,3 % BDP leta 2002 na najvišjo vrednost 67,9 % leta 2005, vendar se je leta 2006 stabiliziral. Glede na spomladansko napoved služb Komisije se za leto 2007 pričakuje, da se bo delež dolga zmanjšal na 65,4 % BDP leta 2007 in nato v skladu z zmanjšanjem primanjkljaja na okoli 63½ % BDP do leta 2008 (ob nespremenjeni politiki), ter se bo tako hitreje približeval referenčni vrednosti, kot pa je napovedano v zadnji posodobitvi programa za stabilnost.Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, da razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji.Tabela 2: proračunski razvoj v obdobju 2002–2008PriporočiloODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v NemčijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Z Odločbo Sveta 2003/89/EC[15], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2002 3,7 % BDP, kar je krepko nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bil pričakovan bruto javnofinančni dolg 60,9 % BDP, nekoliko nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.(2) Svet je 21. januarja 2003 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[16] (EDP) po priporočilu Komisije na Nemčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Nemčija čim prej in najpozneje do leta 2004 odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja. Priporočilo je bilo objavljeno. Kot je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004[17] je treba glede na enkratne okoliščine zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003 in sodbe Evropskega sodišča z dne 13. julija 2004[18] leto 2005 upoštevati kot ustrezen rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Svet se je 18. januarja 2005 strinjal s tem stališčem.(3) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotavlja podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[19].(4) Dejanski podatki, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po začasnem obvestilu Nemčije februarja 2006, kažejo, da čezmerni primanjkljaj ni bil odpravljen do leta 2005. V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in po priporočilu Komisije je Svet 14. marca 2006 nemudoma sprejel odločbo na podlagi člena 104(9) Pogodbe in opozoril Nemčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki se ji zdijo potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja kakor hitro je mogoče in najpozneje do leta 2007. Svet je posebej zahteval, naj Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje svojih ciklično prilagojenih saldov brez enkratnih in začasnih ukrepov za vsaj eno odstotno točko.(5) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, ko je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.(6) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Nemčije pred 1. aprilom 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:-  Javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,7 % BDP iz leta 2002 na 4,0 % BDP v letu 2003 zmanjšal na 3,7 % BDP leta 2004, 3,2 % BDP leta 2005 in končno na 1,7 % BDP leta 2006. To je manj od ciljne vrednosti 3,3 % BDP, določene v posodobitvi programa za stabilnost iz februarja 2006 in precej pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet.-  V preteklih letih ugodnih cikličnih pogojev Nemčija ni ustvarila dovolj manevrskega prostora za spopadanje z daljšim obdobjem počasne rasti med letoma 2002 in 2005 s povprečno realno rastjo BDP 0,5 % letno. Vrsta davčnih omejitev, ki so se izvajale do leta 2005, je dodatno obremenila proračun, medtem ko so se izravnalni ukrepi na strani odhodkov izvajali z zamudo. Konsolidacijski ukrepi so vključevali omejevanje plač v javnem sektorju, ki jih je spremljalo zmanjšanje števila zaposlenih, reforma sistema zdravstvenega varstva leta 2004, zmanjšanje subvencij in javnih naložb, pa tudi dejstvo, da je nizka rast plač v zasebnem sektorju zadušila pokojninske izdatke. Nemčija se ni pogosto zatekala k enkratnim ukrepom. Poleg tega so leta 2006 neposredni davki, zlasti tisti, ki so povezani z dobički, prinesli večje prihodke kot bi to lahko sklepali iz gospodarskih gibanj. Ciklično prilagojeni saldo se je izboljševal od leta 2002 naprej, brez zatekanja k večjim enkratnim ukrepom. Še posebej leta 2006 se je ocenjen strukturni saldo (tj. brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v odstotku BDP izboljšal za skoraj eno odstotno točko.-  Za leto 2007 je v spomladanski napovedi služb Komisije napovedano nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,6 % BDP na podlagi trajne visoke rasti BDP in zlasti povečanja standardne stopnje DDV s 16 % na 19 % od januarja 2007 (enkratni ukrepi niso predvideni). V spomladanskem obvestilu za leto 2007 so nemški organi ocenili, da bo primanjkljaj v letu 2007 1,2 % BDP. Poleg tega službe Komisija napovedujejo izboljšanje strukturnega salda kot odstotka BDP v višini ¾ odstotne točke v letu 2007. Tako kaže, da Nemčija upošteva zahtevo Sveta po izboljšanju strukturnega salda za vsaj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Ob nespremenjeni politiki se pričakuje, da se bo strukturni primanjkljaj samo nekoliko zmanjšal leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Nemčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu.-  Po povečanju s 60,3 % BDP leta 2002 na najvišjo vrednost 67,9 % BDP leta 2005 se je delež dolga stabiliziral leta 2006 in se bo po napovedi zmanjšal na 65,4 % BDP leta 2007 in na okoli 63½ % do leta 2008 (ob nespremenjeni politiki) v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 in se tako hitreje približeval referenčni vrednosti, kot pa je napovedano v zadnji posodobitvi programa stabilnosti.(7) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2003/89/ES –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen.Člen 2Odločba 2003/89/ ES se razveljavi.Člen 3Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.V [],[]Za SvetPredsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).[3] Najnovejše obvestilo Nemčije je na spletni strani:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2002) 1245.[5] UL L 34, 11.2.2003, str. 16.[6] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Nemčijo so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[7] Zadeva C-27/04, Komisija proti Svetu, [2004] ECR I-6649 (UL C 228, 11.9.2004, str.16.).[8] Sporočilo Komisije Svetu: Položaj Nemčije in Francije glede njunih obveznosti po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča“, 14. december 2004, COM(2004) 813.[9] UL L 126, 13.5.2006, str. 20.[10] SEC(2006) 990.[11] Leta 2004 je bila odobrena davčna oprostitev, ki pa je bolj malo dvignila raven prihodkov. V letih 2004 in 2005 so deželne banke, Landesbanken , morale povrniti subvencije na podlagi odločb Komisije.[12] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 55 z dne 23. aprila 2007.[13] Javne finance se običajno revidirajo 4 leta, preden postanejo dokončne. Na podlagi preteklih izkušenj je statistika o nemškem javnofinančnem primanjkljaju zelo zanesljiva. Zato se pričakuje, da bodo morebitni prihodnji popravki deleža primanjkljaja (navzgor ali navzdol) zelo majhni.[14] UL C 70, 27.3.2007, str. 5.[15] UL L 34 , 11.2.2003, str. 16.[16] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[17] Sporočilo Komisije Svetu: „Položaj Nemčije in Francije glede njunih obveznosti po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča“, 14. december 2004, COM(2004) 813.[18] Zadeva C-27/04, Komisija proti Svetu, [2004] ECR I-6649 (UL C 228, 11.9.2004, str.16.).[19] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               Akt o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
                  1
                je uvedel poenostavljen sistem pristopa Hrvaške h konvencijam (in protokolom), ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU). Pogajanja in sklenitev posebnih pridružitvenih protokolov k tem konvencijam (ki bi zahtevali ratifikacijo 28 držav članic) niso več potrebni, kot je bilo to v preteklosti. Člena 3(4) in 3(5) Akta o pristopu namreč preprosto določata, da Hrvaška pristopi k tem konvencijam in protokolom na podlagi Akta o pristopu.

               Člen 3(5) Akta o pristopu določa, da Svet v ta namen sprejme sklep, s katerim določi datum začetka veljavnosti teh konvencij za Hrvaško ter sprejme vse prilagoditve teh konvencij, ki so potrebne zaradi pristopa nove države članice (kar pa v vsakem primeru vključuje sprejetje konvencij v hrvaškem jeziku, da so lahko te različice „enako verodostojne“). Svet sklep sprejme na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

               Priloga I k Aktu o pristopu vsebuje seznam zadevnih konvencij in protokolov. Na seznamu so Konvencija z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
                  2
               , njena protokola z dne 27. septembra 1996
                  3
                in 29. novembra 1996
                  4
                ter Drugi protokol z dne 19. junija 1997
                  5
               , ki so bili sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe EU in namenjeni vzpostavitvi skupne podlage za kazenskopravno zaščito finančnih interesov ES. Konvencija ter njena protokola z dne 27. septembra 1996 in 29. novembra 1996 so začeli veljati 17. oktobra 2002, potem ko jih je ratificiralo tedanjih 15 držav članic, Drugi protokol z dne 19. junija 1997 pa je začel veljati 19. maja 2009, potem ko ga je ratificiralo tedanjih 27 držav članic.

               V tem priporočilu Komisije ni treba izvesti prilagoditev, ki bi bile potrebne zaradi pristopa Hrvaške k navedeni konvenciji in njenim protokolom v skladu s členom 3(5) Akta o pristopu.

               Glede na navedeno Komisija priporoča, naj Svet sprejme sklep o pristopu Hrvaške h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in njenim protokolom.

               2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               Posvetovanja in ocene učinka se za ta predlog ne uporabljajo, saj je bil pristop Hrvaške k tej konvenciji in njenim protokolom dogovorjen v členih 3(4) in 3(5) Akta o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

               Pravna podlaga tega predloga je člen 3(5) Akta o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               2015/0210 (NLE)

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

               ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške, zlasti členov 3(4) in 3(5) Akta,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  6
               ,

               ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta
                  7
               ,

               ob upoštevanju naslednjega:

               1) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
                  8
               , podpisana 26. julija 1995 in pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti), je začela veljati 17. oktobra 2002.

               2) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti je bila dopolnjena s Protokolom z dne 27. septembra 1996, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
                  9
                (v nadaljnjem besedilu: Protokol z dne 27. septembra 1996) in s Protokolom z dne 29. novembra 1996, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti
                  10
                (v nadaljnjem besedilu: Protokol z dne 29. novembra 1996), ki sta začela veljati 17. oktobra 2002.

               3) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti je bila nadalje dopolnjena z Drugim protokolom z dne 19. junija 1997, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
                  11
                (v nadaljnjem besedilu: Drugi protokol z dne 19. junija 1997), ki je začel veljati 19. maja 2009.

               4) Člen 3(4) Akta o pristopu Hrvaške
                  12
                določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, ki so bili sklenjeni med državami članicami in so našteti v Prilogi I k Aktu o pristopu. S tem je med drugim zajeta Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, vključno s Protokolom z dne 27. septembra 1996, Protokolom z dne 29. novembra 1996 in Drugim protokolom z dne 19. junija 1997. Treba je določiti datum, na katerega ta konvencija in ti protokoli začnejo veljati za Hrvaško.

               5) Poleg tega je treba v skladu s členom 3(5) Akta o pristopu Hrvaške izvesti prilagoditve, potrebne zaradi pristopa Hrvaške, in v ta namen pripraviti verodostojno različico te konvencije in teh protokolov v hrvaškem jeziku –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Temu sklepu priložena besedila Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Protokola z dne 27. septembra 1996, Protokola z dne 29. novembra 1996 in Drugega protokola z dne 19. junija 1997 v hrvaškem jeziku bodo verodostojna.

               Člen 2

               Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Protokol z dne 27. septembra 1996, Protokol z dne 29. novembra 1996 in Drugi protokol z dne 19. junija 1997 začnejo za Hrvaško veljati prvi dan prvega meseca po datumu objave tega sklepa.

               Člen 3

               Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 112, 24.4.2012, str. 10.

                     (2)
                  Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

                     (3)
                  Protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 313, 23.10.1996, str. 2.

                     (4)
                  Protokol o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti, UL C 151, 20.5.1997, str. 2.

                     (5)
                  Drugi protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 221, 19.7.1997, str. 12.

                     (6)
                  UL C […], […], str. […].

                     (7)
                  UL C […], […], str. […].

                     (8)
                  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

                     (9)
                  UL C 313, 23.10.1996, str. 2.

                     (10)
                  UL C 151, 20.5.1997, str. 2.

                     (11)
                  UL C 221, 19.7.1997, str. 12.

                     (12)
                  UL L 112, 24.4.2012, str. 21.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            PRILOGE
            k
            priporočilu zaSKLEP SVETA
            o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti

               PRILOGE

               k

               priporočilu za
                  SKLEP SVETA

               o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenemu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti

               PRILOGA 1

               Besedilo Konvencije z dne 26. julija 1995, pripravljene na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v hrvaškem jeziku

               PRILOGA 2

               Besedilo Protokola z dne 27. septembra 1996, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v hrvaškem jeziku

               PRILOGA 3

               Besedilo Protokola z dne 29. novembra 1996, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti v hrvaškem jeziku

               PRILOGA 4

               Besedilo Drugega protokola z dne 19. junija 1997, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v hrvaškem jeziku