title: P6_TA(2007)0482#Odnosi med Evropsko unijo in Srbijo#Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Srbijo (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                            Uradni list Evropske unije                                  SL          16.10.2008

Četrtek, 25. oktober 2007

              2.    meni, da Komisija prekorači izvedbena pooblastila iz temeljnega akta, s tem ko v osnutku posebnega
              ukrepa za Irak za leto 2007 kakor eno od področij posredovanja izbere „študijo izvedljivosti za akaško
              plinsko polje“, splošen cilj tega pa je „preučevati pogoje raziskovanja akaškega plinskega polja v zahodnem
              Iraku v luči povezav pridobljenega plina s tega polja s sirskim omrežjem plinovodov“ ter nadalje „vključiti ta
              projekt, če je to mogoče, v delovanje projekta trga s plinom Evrope in Mašreka“; poudarja, da „bo študija
              upoštevala prihodnje interese sosednjih držav Mašreka in EU pri vključevanju pridobljenega plina na trg
              plina EU-Mašrek“ ter da „bo to povezovanje odprlo velike tržne možnosti za plin, pridobljen na akaškem
              polju, in omogočilo prvo povezavo iraškega zemeljskega plina z regionalnim in evropskim trgom“; zato
              meni, da ta cilj ni v skladu s členom 2(1) in (4) Uredbe (ES) št. 1905/2006, saj prvenstveni cilj posebnega
              ukrepa ni izkoreninjenje revščine in ker navedeni cilji ne izpolnjujejo meril za URP, ki jih je
              določil OECD/DAC;

              3.    poziva Komisijo, naj umakne ali spremeni svoj osnutek Odločbe o vzpostavitvi posebnega ukrepa za
              Irak ter odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje predloži nov osnutek Odločbe, ki bo v
              celoti spoštoval določbe Uredbe (ES) št. 1905/2006;

              4.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, predstavnikom držav članic
              v upravnem odboru ter parlamentom in vladam držav članic.

              P6_TA(2007)0482

              Odnosi med Evropsko unijo in Srbijo

              Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in
                                                  Srbijo (2007/2126(INI))

              Evropski parlament,

              — ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga vlaga Jelko Kacin v imenu skupine ALDE, o odnosih
                med Evropsko unijo in Srbijo (B6-0202/2007),

              — ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o zaščiti večnarodnosti v Vojvodini (1),

              — ob upoštevanju poročila z dne 2. marca 2005 o misiji za ugotavljanje dejstev svoje ad hoc delegacije v
                Vojvodini in Beogradu (2. marec 2005),

              — ob upoštevanju, da se Republiki Srbiji po referendumu v Črni Gori 21. maja 2006, na katerem je bila
                izglasovana neodvisnost, priznava nasledstvo državne skupnosti Srbije in Črne Gore,

              — ob upoštevanju nove srbske ustave, ki je bila sprejeta s splošnim referendumom 28.-29. oktobra 2006,

              — ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2006 z dne 8. novembra 2006
                (SEK(2006)1389),

              (1) UL C 227 E, 21.9.2006, str. 620.
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SL                                 Uradni list Evropske unije                                            C 263 E/627

                                                                                Četrtek, 25. oktober 2007

             — ob upoštevanju, da je 14. decembra 2006 Srbija pristopila k Natovemu programu partnerstva za mir,

             — ob upoštevanju izida parlamentarnih volitev v Srbiji 21. januarja 2007,

             — ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča v zadevi Bosna in Hercegovina proti Srbiji in Črni Gori z
               dne 26. februarja 2007,

             — ob upoštevanju mnenja Beneške komisije Sveta Evrope št. 405/2006 z dne 19. marca 2007 o srbski
               ustavi,

             — ob upoštevanju, da je bila 15. maja 2007 v Beogradu oblikovana nova srbska vlada,

             — ob upoštevanju petih osrednjih ciljev nove srbske vlade, ki jih je predstavila 15. maja 2007,

             — ob upoštevanju, da so se 13. junija 2007 znova začela pogajanja o Stabilizacijsko–pridružitvenem spo-
               razumu med EU in Srbijo,

             — ob upoštevanju sklepov o zahodnem Balkanu, ki jih je sprejel Svet za splošne zadeve 12. februarja in
               18. junija 2007,

             — ob upoštevanju poročila glavne tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo var-
               nostnemu svetu Združenih narodov z dne 18. junija 2007 o sodelovanju Srbije z navedenim sodiščem,

             — ob upoštevanju izmenjave mnenj z glavno tožilko Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo
               Jugoslavijo na seji odbora Evropskega parlamenta za zunanje zadeve 26. junija 2007,

             — ob upoštevanju sporazuma med EU in Srbijo o ustreznem uveljavljanju lastninskih pravic za zagotav-
               ljanje politične in gospodarske stabilnosti,

             — ob upoštevanju člena 114(3) in 90 svojega Poslovnika,

             — ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0325/2007),

             A. ker je prihodnost Srbije v Evropski uniji,

             B.   ker je Srbija pomemben dejavnik za stabilnost in blaginjo v regiji, pri čemer možnosti za članstvo v EU
                  predstavljajo pomembno spodbudo za reforme,

             C. ker je Srbija podpisnica Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA) in je nedavno zaključila
                tehnična pogajanja glede Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; ker bo Srbija k Svetovni trgovinski
                organizaciji morda pristopila pred letom 2008,

             D. ker sedemdeset odstotkov Srbov, ki so glasovali, podpira članstvo v EU in je dve tretjini državljanov
                glasovalo za stranke, ki sodijo v demokratični tabor,

             E.   ker ima Srbija novo vlado, ki je evropsko usmerjena in zagovarja reforme,

             F.   ker lahko služi uspešna ponovna vključitev Srbije v pogajanja o Stabilizacijsko-pridružitvenem spora-
                  zumu kot dodatni primer pozitivnih sprememb na zahodnem Balkanu, na katere je med drugimi vpli-
                  vala EU,
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                             Uradni list Evropske unije                                   SL          16.10.2008

Četrtek, 25. oktober 2007

              G. ker so bila in še bodo potrebna resnična prizadevanja za odpravljanje delitev in nazorov iz preteklosti
                 in za zagotovitev evropske prihodnosti državljanom Srbije,

              H. ker je v letu 2006 srbsko gospodarstvo zabeležilo visoko rast (približno 5,8 %) in naraščajoč delež
                 neposrednih tujih naložb; ker kljub temu zbujata skrb javni finančnim primanjkljaj, ki se še naprej
                 veča, in visoka stopnja brezposelnosti (približno 20,9 % v letu 2006),

              I.   ker je korupcija v Srbiji še vedno resna težava in ker znaša indeks mednarodne organizacije
                   Transparency International za zaznavo korupcije v letu 2006 za Srbijo 3,0 (na lestvici od 0, tj. zelo
                   razširjena korupcija, do 10, tj. brez korupcije),

              J.   ker sta bila dva izmed obtožencev za vojne zločine, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče za nekda-
                   njo Jugoslavijo, nedavno aretirana in izročena v Haag, štirje pa so še vedno na begu, med njimi tudi
                   Ratko Mladić in Radovan Karadžić,

              K. ker srbska javnost ni dovolj obveščena o razsežnostih zločinov, ki so bili zagrešeni med nedavnimi
                 vojnami, še posebej v Srebrenici,

              L.   ker so vojne v Jugoslaviji korenito spremenile družbeno strukturo v Srbiji in med drugim sprožile
                   izselitev velikega števila pripadnikov politične in intelektualne elite, priseljevanje beguncev in notranje
                   razseljenih oseb ter vrnitev vojnih veteranov, ki so doživeli travme zaradi nasilja v devetdesetih letih,

              M. ker je razpad Jugoslavije pustil uničujoče posledice v smislu smrtnih žrtev in človeškega trpljenja, s tem
                 pa je medetnična sprava postala dejavnik bistvenega pomena za zagotavljanje stabilnost v regiji,

              1.    meni, da zasluži Srbija posebne pohvale za mirno rešitev vrste zahtevnih izzivov v zadnjem letu,
              vključno z razdružitvijo državne skupnosti Srbije in Črne Gore, poštenimi in svobodnimi parlamentarnimi
              volitvami ter oblikovanjem nove vlade z evropsko usmerjenim konceptom delovanja;

              2.   pozdravlja zaključek tehničnih pogajanj o Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med srbsko vlado
              in EU po trinajstmesečni prekinitvi; spodbuja obe strani, da storita vse potrebno, da bi se izognili tehničnim
              zamudam pred podpisom Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, do katerega bi tako lahko prišlo pred
              koncem leta 2007; meni, da je podpis Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pomemben korak k pri-
              stopu k EU;

              3.    pozdravlja željo srbske vlade po sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo
              Jugoslavijo, ki omogoča nadaljnje sodelovanje z EU, vendar vztraja, da mora sodelovanje s sodiščem v
              kratkem času pripeljati do novih rezultatov;

              4.    je seznanjen s poročilom, ki ga je glavna tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo
              Jugoslavijo Carla Del Ponte predstavila Svetu za splošne zadeve in zunanje odnose EU na zasedanju 15.
              oktobra 2007; poziva Srbijo, naj reši še vedno odprta vprašanja, ki zadevajo popolno sodelovanje z Medna-
              rodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo v zvezi s skorajšnjim obiskom Carle Del Ponte v
              Beogradu; poziva Komisijo, naj po razrešitvi teh vprašanj, nemudoma parafira Stabilizacijsko–pridružitveni
              sporazum;

              5.     čestita Srbiji za njen nedavni napredek pri sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekda-
              njo Jugoslavijo, kar je omogočilo nadaljevanje pogajanj o Stabilizacijsko–pridružitvenem sporazumu in je
              dalo glavni tožilki sodišča Carli Del Ponte možnost, da pozitivno oceni sodelovanje Srbije s sodiščem;
              pozdravlja aretacijo Zdravka Tolimira in Vlastimira Đorđevića in njuno izročitev v Haag, zagotovitev pred-
              sednika vlade Koštunice Carli Del Ponte, da se bodo verjetno izvedle še druge aretacije (vključno z aretacijo
              nekdanjega generala bosanskih Srbov Ratka Mladića), ter oblikovanje novih struktur, ki so namenjene cen-
              tralizaciji vseh dejavnosti za prijetje obtožencev na begu, vključno z večjo preglednostjo nad delovanjem
              nacionalnega varnostnega sveta; pozdravlja sodelovanje med oblastmi Srbije, Bosne in Hercegovine ter
              Črne Gore pri omogočanju nedavnih izročitev v Haag;
 ---pagebreak--- 16.10.2008        SL                                  Uradni list Evropske unije                                             C 263 E/629

                                                                                Četrtek, 25. oktober 2007

             6.     opozarja Srbijo, da je dosledno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo
             Jugoslavijo pogoj za podpis Stabilizacijsko–pridružitvenega sporazuma in da bi moralo privesti do aretacije
             in izročitve vseh preostalih obtožencev vojnih zločinov, pri čemer ugotavlja, da nedavne aretacije dokazu-
             jejo, da so srbske oblasti obtožence sposobne najti in prijeti; poudarja, da popolno sodelovanje z Medna-
             rodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo ni le mednarodna obveznost, ampak tudi bistven korak
             na poti k doseganju trajne sprave v regiji; zato poziva srbski parlament, naj izpolni svoje obveznosti, ki
             izhajajo iz zgoraj omenjene sodbe Meddržavnega sodišča, in sprejme deklaracijo, s katero obsoja genocid v
             Srebrenici;

             7.    verjame, da je treba glede na časovni razpored delovanja Mednarodnega kazenskega sodišča za nekda-
             njo Jugoslavijo, ki namerava zaključiti sojenja do leta 2008, razmisliti o podaljšanju njegovega mandata, če
             bodo obtoženci za vojne zločine aretirani po tem datumu;

             8.   ugotavlja, da sporazumni dogovor z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju dne 21. in 22. junija 2007
             Evropski uniji omogoča obnovitev pravne podlage do leta 2009 in vzpostavlja potrebne institucionalne
             temelje za prihodnje širitve ter omogoča EU in Srbiji, da dinamično izvedeta pristopni proces na podlagi
             razvoja in dosežkov Srbije;

             9.    je mnenja, da bo rešitev vprašanja glede statusa Kosova utrdila stabilnost držav zahodnega Balkana in
             olajšala vključitev regije v Evropsko unijo;

             10.     z zadovoljstvom ugotavlja, da je Srbija od leta 2000 gospodarsko zelo napredovala, saj je v povprečju
             beležila petodstotno letno rast; vendar opozarja, da po ocenah Mednarodnega denarnega sklada to ni zmanj-
             šalo revščine in visoke stopnje nezaposlenosti, ki znaša več kot 20 %; meni, da je spoprijemanje s temi
             težavami glavni izziv za novo vlado; zato vlado Srbije poziva, naj sprejme trdnejše zaveze za ustvarjanje
             novih delovnih mest in zmanjševanje revščine ter uvede konkretne ukrepe za bolj uravnotežen gospodarski
             razvoj v vseh delih države, pri čemer je treba razvijati zlasti gospodarsko nerazvit jugovzhodni in vzhodni
             del;

             11.    meni, da lahko nadaljnji razvoj upravnih struktur in postopkov poveča zaupanje v pravno državo,
             okrepi tržno gospodarstvo in spodbudi gospodarsko rast v Srbiji; poziva srbske organe, da izboljšajo gos-
             podarsko okolje za tuje naložbe in preglednost v trgovinskih odnosih;

             12.      z zadovoljstvom ugotavlja, da ima Srbija novo ustavo, ki vključuje ustrezne določbe v zvezi s člove-
             kovimi pravicami; vendar opozarja, da je treba pravni okvir za varstvo manjšin dodatno izboljšati; je zaskrb-
             ljen glede spornih določb, ki se med drugim nanašajo na postopke imenovanja, napredovanja in razrešitve
             sodnikov in tožilcev, ter glede pomanjkanja ustreznega javnega posvetovanja ali parlamentarne razprave v
             postopku priprave zakonodaje; poziva srbske oblasti, naj razmislijo o razširitvi obsega ozemeljske decentra-
             lizacije, zlasti v odnosu do Vojvodine;

             13.    poudarja, da je pomembno zagotoviti dostavljanje pomoči EU na način, ki upošteva trenutno oze-
             meljsko in upravno strukturo Srbije, etnično sestavo in dosedanje gospodarske in kulturne odnose na zadev-
             nih ozemljih, ob celoviti udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti; poziva Komisijo, Svet in svoje pristojne
             odbore, naj natančno spremljajo oblikovanje regij na ravni NUTS 2 v Srbiji;

             14.    želi pohvaliti Srbijo za povečanje preglednosti pri delovanju vlade in parlamenta ter za dobre upravne
             zmogljivosti; nadalje državi čestita za sprejetja zakona o proračunu za leto 2007 in za izvolitev varuha
             človekovih pravic ter pooblaščenca za informacije javnega značaja, guvernerja Narodne banke Srbije in
             članov sveta nacionalnega revizijskega organa; obžaluje, da še vedno niso bili imenovani sodniki ustavnega
             sodišča;
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                             Uradni list Evropske unije                                  SL          16.10.2008

Četrtek, 25. oktober 2007

              15.    je trdno prepričan, da ključno vprašanje v zvezi s človekovimi pravicami zadeva trajno rešitev za
              begunce in notranje razseljene osebe, zlasti ker v Srbiji še vedno živi zelo veliko število beguncev, ki veči-
              noma prihajajo iz Hrvaške in delno iz Bosne in Hercegovine, ter notranje razseljenih oseb, ki prihajajo iz
              Kosova; močno obžaluje, da do izteka roka konec leta 2006 niso bila rešena pereča vprašanja, kot je pred-
              videvala Sarajevska deklaracija o vračanju beguncev in o odškodnini za premoženje, ki so jo 31. januarja
              2005 podpisale Hrvaška, Bosna in Hercegovina ter Srbija-Črna Gora, in da je bil zatem dosežen le majhen
              napredek;

              16.     poziva srbsko vlado, da si še naprej prizadeva za izvajanje Sarajevske deklaracije, vključno s spreje-
              tjem jasnega zakonskega okvira, ki bi med drugim vključeval pravico do vrnitve v kraj izvora in pravico do
              odškodnine za premoženje; poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, da še naprej podpi-
              rajo pravice beguncev in zadevnim državam zagotovijo nadaljnjo podporo, vključno z zadostnimi
              finančnimi sredstvi; poudarja, da vključevanje notranje razseljenih oseb in beguncev v družbo oziroma
              njihova preselitev ne bi smeli bistveno spremeniti prvotnega etničnega razmerja na določenem območju ali
              v regiji; v zvezi z omenjenim izpostavlja Okvirno konvencijo Sveta Evrope za zaščito narodnih manjšin z
              dne 1. februarja 1995;

              17.     priznava napredek, ki je bil dosežen na področju boja proti organiziranemu kriminalu in korupciji, ki
              je nedavno omogočil veliko pomembnih aretacij, pri tem pa opaža, da zlasti v policiji in sodstvu korupcija
              ostaja resna težava in da se zdijo uradne preiskave o korupciji pogosto politično osnovane; poudarja, da je
              korupcija velika ovira pri privabljanju večjih tujih investicij, in poziva vlado Srbije, naj izvaja celovito
              protikorupcijsko strategijo; meni, da je treba nadaljevati boj proti organiziranemu kriminalu;

              18.     pozdravlja zaključek prenosa pristojnosti za zaščito državnih meja z vojske na policijo, kar je velik
              korak v smeri izpolnjevanja standardov EU; poziva Svet in Komisijo, naj srbsko vlado še naprej spodbujata k
              izvajanju pomembnih reform policije, varnostnih služb in vojske, vključno z ukrepi za zagotavljanje večjega
              civilnega nadzora nad vojsko; meni, da mora reforma policije upoštevati potrebo po zaposlovanju policistov,
              ki govorijo jezik manjšin, v regijah, v katerih živi veliko pripadnikov manjšin;

              19.    meni, da morata biti spodbujanje pravne države in natančno izvajanje pravnih določb ena od najpo-
              membnejših prednostnih nalog vlade; pozdravlja do zdaj sprejete ukrepe za reformo pravosodja, vendar
              poudarja potrebo po nadaljevanju tega procesa, zlasti v zvezi s hitrostjo sodnih postopkov, zaščito prič,
              preprečevanjem korupcije in neodvisnostjo sodnikov; obžaluje, da ustavno sodišče ne deluje, in poudarja
              da to ne prispeva k razvoju demokracije in demokratične zakonodaje v Srbiji;

              20.   pozdravlja zaključek sojenja za umor predsednika vlade Zorana Đinđića in podpira nedavno pobudo
              posebnega tožilstva za razkritje političnih vzgibov v ozadju tega atentata;

              21.     pozdravlja delo srbskega tožilca za vojne zločine, vendar obžaluje, da so domača sojenja za vojne
              zločine oslabljena zaradi pomanjkanja preglednosti in politične volje, da bi se odgovornost po liniji pove-
              ljevanja raziskala onkraj neposrednih krivcev do tistih, ki so izdali povelja; meni, da kazni, ki jih je srbsko
              sodišče za vojne zločine izreklo štirim pripadnikom paravojaške enote Škorpijoni za usmrtitev šestih musli-
              manov iz Srebrenice, glede na ostudnost zločinov niso bile ustrezne; opaža, da je srbski predsednik javno
              obžaloval kratkotrajnost izrečenih kazni;

              22.     meni, da imajo državljani Srbije pravico izvedeti resnico o nedavnih politikah vojne in genocida, ki so
              se izvajale v njihovem imenu, in biti seznanjeni s tem, kdo je zagrešil vojne zločine; meni, da se mora Srbija
              za svoj napredek pošteno soočiti s svojo nedavno zgodovino in da je soočenje s preteklostjo sestavni del
              poti do sprave s sosednjimi državami; poziva vlado, naj komisija za resnico in spravo, ki je bila ustanovljena
              leta 2001, ponovno začne z delom, ne nazadnje tudi zato, da se spodbudi pozitivno vzdušje v tistih delih
              države, ki jih je medetnični konflikt najbolj prizadel; poziva Komisijo, naj podpre pobude za lažje vzpostav-
              ljanje medosebnih stikov v regiji in naj za ta cilj nameni večji delež sredstev;
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SL                                  Uradni list Evropske unije                                              C 263 E/631

                                                                                Četrtek, 25. oktober 2007

             23.    pozdravlja opravičilo predsednika Srbije hrvaškim državljanom za vojne zločine, ki so bili zagrešeni v
             imenu Srbije v nedavni vojni; meni, da opravičilo odraža visoko politično zrelost in demokratično vodstvo
             in je oprijemljiv dokaz odločenosti nove vlade, da nadaljuje politiko prijateljstva in sodelovanja s sosednjimi
             državami;

             24.    verjame, da sta sprava in pravičnost nepogrešljivi za stabilnost in razvoj vseh držav v regiji ter za
             njihovo vključitev v Evropsko unijo; poziva sosednje države Srbije, naj sledijo njenemu zgledu in obsodijo
             vse primere etnične nestrpnosti in rasizma, ki se pojavljajo na njihovem ozemlju;

             25.     meni, da bi morale EU in države članice uvesti in podpirati programe za zagotavljanje psihosocial-
             nega svetovanja, ki bi se ukvarjali predvsem z ženskami in otroci s hudimi čustvenimi posledicami zaradi
             svojih izkušenj pred in med vojno, vendar ne izključno z njimi;

             26.    pozdravlja nedavno sodelovanje med Beogradom in Prištino pri iskanju pogrešanih oseb po konfliktu
             na Kosovem, zlasti nedavno skupno prizadevanje na območju Raške; poziva vlado Srbije, da izda javno
             poročilo o Mačkatici;

             27.    poziva Svet, da dodeli Mednarodni komisiji za pogrešane osebe dovolj finančnih sredstev, da bo
             lahko do leta 2010 končala identifikacijo vseh pogrešanih oseb na ozemlju nekdanje Jugoslavije; verjame,
             da delo omenjene komisije občutno prispeva k procesu iskanja resnice, pravice in sprave v regiji;

             28.     opaža izide raziskave, ki jo je za Srbsko zvezo študentov leta 2004 izvedla Agencija za strateško
             trženje, in ki kažejo, da 70 % srbskih študentov še nikoli ni bilo v tujini; pozdravlja pobude, da se srbskim
             študentom zagotovijo priložnosti za študij v državah EU; poziva države članice k spodbujanju novih načinov
             povezovanja s Srbi;

             29.    ugotavlja, da Srbija s članstvom v številnih regionalnih pobudah, kot sta Pakt stabilnosti/Svet za
             regionalno sodelovanje in CEFTA, dejavno prispeva k regionalnemu sodelovanju in dobrososedskim odno-
             som; poziva Srbijo, naj še naprej igra odgovorno vlogo v regiji; poudarja, da je v interesu države da razvija
             in ohranja dobre odnose s svojimi regionalnimi partnerji, okrepi učinkovitost čezmejnega sodelovanja, pri
             čemer se v celoti izkoristi potencial narodnih manjšin na obmejnih območjih, in dejavno sodeluje v dvo-
             stranskih, regionalnih in evropskih infrastrukturnih projektih; ponovno poudarja, da je prihodnost vseh
             držav regije v EU;

             30.    poziva srbsko vlado k spodbujanju dobrih sosedskih odnosov z Bosno in Hercegovino;

             31.   poziva srbsko vlado, da nadaljuje dialog z jugovzhodnimi evropskimi sosedami o mejnih vprašanjih,
             pri čemer mora upoštevati, da je treba ozemeljsko razmejitev med Srbijo in Hrvaško ter med Srbijo in
             Bosno in Hercegovino še določiti;

             32.     želi pohvaliti Srbijo za boljše odnose med etničnimi skupinami, zlasti v Vojvodini, kjer se je zmanj-
             šalo število incidentov med etničnimi skupinami, čeprav jih še ni konec; poziva srbske organe, da sprejmejo
             dodatne ukrepe za razvoj nacionalnih manjšin v večnacionalni Vojvodini in spodbuja mirno skupno bivanje
             ter da zagotovijo, da policija, sodstvo in ostali državni organi delujejo neodvisno in ne na osnovi svoje
             etnične pripadnosti, ter da zato, da se med prebivalstvom ustvari potrebno zaupanje do teh institucij, zago-
             tovijo, da se etnična sestava ustrezno odraža v sestavi osebja teh institucij; nadalje poziva srbske organe, da
             so previdni pri upravljanju morebitnih tokov beguncev, da ne bi porušili etničnega, kulturnega, verskega,
             gospodarskega in političnega ravnovesja v regiji ter da bi zagotovili uspešno vključitev beguncev v okolje
             različnih kultur; poudarja izreden pomen programov za krepitev strpnostmi med skupnostmi, še posebej v
             Vojvodini; je mnenja, da so sredstva EU potrebna tudi za te programe;
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                             Uradni list Evropske unije                                   SL          16.10.2008

Četrtek, 25. oktober 2007

              33.     z zadovoljstvom ugotavlja, da so etnične albanske stranke iz doline Preševo prvič v zadnjem desetle-
              tju sodelovale na nedavnih volitvah in da so manjšine zastopane tako v zakonodajni kot v izvršni veji
              oblasti; meni, da Sandžak ostaja regija, ki ji je potrebno nameniti posebno pozornost, in poziva vlado, naj
              sodeluje z lokalnimi političnimi akterji s ciljem oblikovanja politik za zaustavitev nadaljnje radikalizacije in
              deljenje skupnosti;

              34.     pozdravlja odločitev, da se za projekte, neposredno povezane z Desetletjem vključevanja Romov,
              namenijo sredstva v proračunu za leto 2007; vendar je zaskrbljen zaradi splošnega pomanjkanja sistemskega
              političnega pristopa do izboljšanja življenja in življenjskih pogojev Romov, vključno z notranje razseljenimi
              osebami in povratniki, in zaradi še vedno prisotne diskriminacije Romov;

              35.    poziva srbsko vlado, naj v celoti izvede nacionalne akcijske načrte za uresničenje projekta Desetletje
              vključevanja Romov, tako v zvezi s finančnimi kot z institucionalnimi zadevami, da bi za romsko skupnost
              našli praktične in trajne rešitve; opozarja Srbijo, da sodijo med prednostne naloge njenega evropskega
              partnerstva sprejetje celostne protidiskriminacijske zakonodaje in trajna vrnitev Romov, ki še vedno živijo
              v začasnih bivališčih;

              36.    je seznanjen z oblikovanjem agencije za človekove in manjšinske pravice, ki deluje neposredno pod
              predsednikom vlade in ki je nadomestila ministrstvo za človekove in manjšinske pravice v nekdanji državni
              skupnosti; poziva predsednika vlade, naj nadaljuje skladno in učinkovito manjšinsko politiko in zagotovi, da
              bodo človekove in manjšinske pravice uvrščene med prednostne naloge nove vlade; pozdravlja dejstvo, da
              omogoča nova srbska ustava ustavno podlago za nacionalne svete etničnih manjšin, in poziva k sprejetju
              nove zakonodaje za boljšo ureditev statusa in dela teh svetov in volitev vanje; se veseli, da bo takšna
              zakonodaja ponudila izboljšan pravni okvir za zaščito manjšinskih pravic in vključitev vseh narodnostnih
              manjšin v državne strukture;

              37.    pozdravlja sprejetje celovite nacionalne strategije za boj proti trgovini z ljudmi, vendar srbsko vlado
              poziva, da bolj dosledno preganja takšne primere in zagotovi, da so trgovci z ljudmi obsojeni na zaporno
              kazen, ki je skladna z naravo njihovega kaznivega dejanja, in da jo tudi odslužijo;

              38.     meni, da predstavlja preoblikovanje Radia televizije Srbije v javno radio-televizijo korak naprej, ven-
              dar opozarja na pomanjkanje javne razprave, povezane s spremembami zakona o radiodifuziji, in
              pomanjkljivosti v postopku imenovanja članov upravnega odbora Radia televizije Srbije; prav tako opozarja
              na potrebo po oblikovanju popolnoma demokratičnih pravil, ki urejajo podeljevanje koncesij za radijsko in
              televizijsko oddajanje ter zlasti zagotavljajo možnost pritožbe zoper odločbe organa, pristojnega za podelitev
              koncesij; globoko obžaluje, da ni bil dosežen napredek pri reševanju zadev, ki vključujejo umore novinarjev,
              in obžaluje nedaven poskus umora enega od vodilnih raziskovalnih novinarjev na področju vojnih zločinov
              in organiziranega kriminala; poziva, da ustrezni organi najdejo storilce in temeljito raziščejo zločin;

              39.    ugotavlja, da obstaja dobro razvit sektor nevladnih organizacij in pozdravlja prizadevanja oblasti za
              posvetovanja s civilnim sektorjem, zlasti posebni memorandum o sodelovanju, ki so ga podpisali srbski urad
              za evropske integracije, nevladne organizacije in Svet za odnose s civilno družbo, ki ga je ustanovil pred-
              sednik Srbije, in svet za zunanje odnose, ki ga je ustanovil zunanji minister Srbije, ter vključitev predstavni-
              kov nevladnih organizacij v nacionalni svet za evropsko povezovanje, ki ga vodi predsednik vlade; poziva
              srbski parlament, naj sprejme zakonodajo za izboljšanje pravnega položaja organizacij civilne družbe;

              40.     obsoja javno blatenje pripadnikov civilne družbe, ki kritizirajo vlado ali opozarjajo na občutljiva
              vprašanja, kot so vojni zločini; obžaluje nedaven porast napadov iz političnih vzgibov in opozarja na nara-
              ščajočo prevlado sovražnega govora v medijih in v politiki, ki je usmerjen proti zagovornikom človekovih
              pravic, novinarjem in politikom;

              41.    pozdravlja podpis sporazumov o olajšanem pridobivanju vizumov in o ponovnem sprejemu oseb 18.
              septembra 2007 ter poziva Svet, naj zagotovi, da bodo sporazumi začeli veljati do konca leta 2007; odo-
              brava sprejetje zakona o potnih listinah v Srbiji in ugotavlja, da so trenutno v postopku sprejemanja zakoni
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SL                                 Uradni list Evropske unije                                             C 263 E/633

                                                                                Četrtek, 25. oktober 2007

             o azilu, državni meji in tujcih; poziva Svet, naj s podporo Komisije določi oprijemljiv časovni načrt za
             gibanje brez vizuma in podporne ukrepe za boljše možnosti potovanja za večji delež državljanov, zlasti za
             mlade; poudarja pomen mobilnosti za politični in gospodarski razvoj Srbije, saj nudi mobilnost ljudem
             priložnost, da neposredno pridobijo izkušnje o EU, in olajšuje vključevanje Srbije v EU; poziva k večji
             udeležbi v projektih vseživljenjskega učenja in kulturnih izmenjav; poziva Svet, naj preuči možnost obliko-
             vanja skupnega sistema, s katerim bi se vloge za vizume obravnavale tako, da bi se zmanjšalo breme najbolj
             obremenjenih konzulatov in bi se zagotovila obdelava vlog v razumnih rokih;

             42.    meni, da reforma izobraževalnega sistema ni le nujna, ampak je tudi edini način, da Srbija razvije nov
             sistem vrednot za mlajše generacije v okviru sedanjega procesa demokratizacije;

             43.    poziva Svet, Komisijo in vse države članice, naj si usklajeno prizadevajo za povečanje prepoznavnosti
             EU v Srbiji, in poziva Komisijo, naj prepreči nadaljnje zamude pri iskanju osebja v uradu svoje delegacije,
             vključno s strokovnjaki za upravljanje s sredstvi instrumenta za predpristopno pomoč;

             44.    poziva Odbor za zunanje zadeve in njegov pododbor za človekove pravice, naj še naprej pozorno
             spremljata razmere v Vojvodini, upoštevajoč sklepe, sprejete v končnem poročilu misije za ugotavljanje
             dejstev svoje ad hoc delegacije v Vojvodini;

             45.    poziva srbske organe, da v skladu z istovrstnimi zakoni, ki veljajo v drugih državah, nujno sprejmejo
             zakone o vrnitvi, ki namesto državnih obveznic kadar je to primerno zagotavljajo nadomestilo dejanskih
             stroškov;

             46.    poziva nove države članice k dejavnemu sodelovanju v približevanju Srbije Evropski uniji, tako da bo
             ta lahko črpala iz njihovih izkušenj pri reformah;

             47.   poziva srbske organe, da nadaljujejo s približevanjem svoje zakonodaje okoljski zakonodaji in stan-
             dardom EU ter da sprejeto zakonodajo tudi izvajajo in izvršujejo;

             48.    pozdravlja članstvo Srbije v sedmem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj; poziva
             Svet, da poveča uporabo programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in drugih programov teh-
             nične pomoči, zlasti tistih, ki so namenjeni mladim;

             49.   naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in
             parlamentom držav članic in Srbije.

             P6_TA(2007)0483

             Odnosi med EU in Afriko

             Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2007 o stanju odnosov med EU in Afriko
                                                   (2007/2002(INI))

             Evropski parlament,

             — ob upoštevanju izjave in akcijskega načrta, pripravljenega na vrhu Afrika-Evropa v Kairu dne 3. in 4.
               aprila 2000 pod pokroviteljstvom Organizacije za afriško enotnost in Evropske unije,

             — ob upoštevanju strateškega načrta komisije Afriške unije za obdobje 2004–2007, sprejetega dne 7. julija
               2004 na tretjem vrhu afriških voditeljev držav in vlad v Adis Abebi v Etiopiji,


title: Priporočilo nadzornega organa EFTA št. 55/04/COL z dne 30. marca 2004 o usklajenem programu spremljanja za leto 2004, da se zagotovi skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora

text:
               2.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 139/20

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 55/04/COL
   z dne 30. marca 2004
   o usklajenem programu spremljanja za leto 2004, da se zagotovi skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora
   NADZORNI ORGAN EFTA –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) in zlasti člena 109 Sporazuma ter Protokola 1 k Sporazumu,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTA o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča in zlasti člena 5(2)(b) ter Protokola 1 k Sporazumu,
   ob upoštevanju akta iz točke 38 poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (1)), kakor je bil nazadnje spremenjen in usklajen s Sporazumom EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, in zlasti člena 7(2)(b) Sporazuma,
   ob upoštevanju akta iz točke 54 poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (2)), kakor je bil nazadnje spremenjen in usklajen s Sporazumom EGP s Protokolom 1 k Sporazumu EGP, in zlasti člena 4(2)(b) Sporazuma,
   po posvetu z Odborom za živila EFTA, ki pomaga Nadzornemu organu EFTA,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Nadzorni organ EFTA bi moral postopoma razvijati sistem, ki bi omogočil presojo dejanske izpostavljenosti pesticidom v prehrani. Da bi omogočili realne ocene, bi morali imeti na voljo podatke o spremljanju ostankov pesticidov za vrsto proizvodov, ki tvorijo glavne sestavine evropske prehrane. Splošno znano je, da glavne elemente evropske prehrane sestavlja 20 do 30 živilskih proizvodov. Kar zadeva vire, razpoložljive na nacionalni ravni za spremljanje ostankov pesticidov, lahko države EFTA analizirajo vzorce le osmih proizvodov letno v okviru usklajenega programa spremljanja. Uporabe pesticidov kažejo spremembe v triletnem časovnem okviru. Vsak pesticid bi zato bilo treba spremljati v 20 do 30 živilskih proizvodih v seriji triletnih ciklov.

               (2)

               Ostanke vseh pesticidov, ki jih obravnava to priporočilo, bi bilo treba spremljati v letu 2004, saj bo to omogočilo uporabo teh podatkov za presojo dejanske izpostavljenosti tem pesticidom v prehrani.
               Potreben je sistematičen statističen pristop k številnim vzorcem, ki bodo odvzeti v vsakem usklajenem primeru spremljanja. Tak pristop je določila Komisija v Codex Alimentarius (3). Na podlagi binomske porazdelitve verjetnosti se lahko izračuna, da pregled približno 650 vzorcev zagotavlja več kot 99-odstotno stopnjo zanesljivosti, da bo odkrit en vzorec z vsebnostjo ostankov pesticidov, ki presega mejo določitve (LOD, limit of determination), kadar manj kot 1 % proizvodov rastlinskega izvora vsebuje ostanke, ki presegajo LOD. Te vzorce bi bilo treba odvzeti po vsem Evropskem gospodarskem prostoru. Za države EFTA se na podlagi števila prebivalstva in potrošnikov priporoča, da se odvzame vsaj 12 vzorcev na proizvod letno.

               (3)

               Evropska Komisija je objavila novo smernico o postopkih nadzora kakovosti analiz ostankov pesticidov (4). Smernice bi bilo treba čim bolj izvajati v analitskih laboratorijih držav EFTA in jih stalno revidirati glede na izkušnje, pridobljene v programih spremljanja.

               (4)

               Člen 4(2)(a) Direktive 90/642/EGS in člen 7(2)(a) Direktive 86/362/EGS določata, da morajo države EFTA podrobno navesti merila, ki jih uporabljajo pri sestavljanju nacionalnih programov nadzora. Take informacije morajo vključevati: (i) merila, ki se uporabljajo za določanje števila odvzetih vzorcev in opravljenih analiz ter za uporabljene mejne ravni poročanja in merila za njihovo določanje; (ii) podrobnosti o akreditaciji laboratorijev, ki izvajajo analize, v skladu z aktom, navedenim pod točko 54n poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil (5)); (iii) število in vrsto kršitev ter sprejete ukrepe.

               (5)

               Informacije o rezultatih programov spremljanja so zlasti primerne za obdelavo, shranjevanje in prenos z elektronskimi ali informacijskimi metodami. Razviti so določeni formati za pošiljanje podatkov po elektronski pošti iz držav članic ES Komisiji. Države EFTA bi lahko uporabile isto obliko in bi tako lahko poslale svoja poročila Nadzornemu organu EFTA v standardni obliki. Nadaljnji razvoj take standardne oblike se lahko najučinkoviteje doseže z razvojem smernic –

         PRIPOROČA DRŽAVAM EFTA, DA:

               1.

               vzorčijo in analizirajo kombinacije ostankov pesticidov v proizvodih, določene v Prilogi k temu priporočilu, tako da vzamejo najmanj 12 vzorcev vsakega proizvoda in upoštevajo tržne deleže države, EGS in tretjih držav na trgu držav EFTA.
               Po možnosti je treba za pesticide, ki pomenijo akutno tveganje, na primer OP-estri, endosulfan in N-metilkarbamati, v izbranih vzorcih naslednjih proizvodov: jabolka, paradižniki, zelena solata, por in glavnato zelje, opraviti tudi individualne analize posameznih enot v vzorcu drugega laboratorija, kadar so odkriti taki pesticidi, in zlasti, če gre za pridelek enega proizvajalca. Število proizvodov mora biti skladno z aktom, določenim v točki 54zz poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS (6)).
               Odvzeti je treba dva vzorca. Če vzorec prvega laboratorija vsebuje opazne ostanke ciljnega pesticida, je treba individualno analizirati enote drugega vzorca;

               2.

               poročajo o rezultatih analize vzorcev, testiranih na kombinacije ostankov pesticidov v proizvodih, določenih v Prilogi k temu priporočilu, najkasneje do 31. avgusta 2005, in pri tem navedejo:

                           (a)

                           uporabljene analitične metode in dosežene mejne ravni poročanja v skladu s postopki nadzora kakovosti, določenimi v postopkih nadzora kakovosti analiz ostankov pesticidov;

                           (b)

                           število in vrsto kršitev ter sprejete ukrepe.

                     Poročilo mora biti izdelano v obliki, vključno z elektronsko obliko, ki je skladna s smernicami (7) za države EGP v zvezi z izvajanjem priporočil o usklajenih programih spremljanja;

               3.

               najkasneje do 31. avgusta 2004 pošljejo Nadzornemu organu EFTA in državam EFTA vse informacije, kot so zahtevane v členu 7(3) Direktive 86/362/EGS in členu 4(3) Direktive 90/642/EGS v zvezi s programom spremljanja za leto 2003, da se vsaj z naključnim vzorčenjem zagotovi skladnost z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov, vključno z:

                           (a)

                           rezultati svojih nacionalnih programov v zvezi z ostanki pesticidov;

                           (b)

                           informacijami o postopkih nadzora kakovosti svojih laboratorijev in zlasti informacijami o vidikih smernic za postopke nadzora kakovosti analiz ostankov pesticidov, ki jih države EFTA niso mogle uporabljati ali so imele težave pri njihovi uporabi;

                           (c)

                           informacije o akreditaciji laboratorijev, ki opravljajo analize, v skladu z določbami člena 3 Direktive 93/99/EGS (vključno z vrsto akreditacije, akreditacijskim organom in kopijo akreditacijskega potrdila);

                           (d)

                           informacije o preizkusih strokovnosti in testih primerljivosti, pri katerih je sodeloval laboratorij;

               4.

               Nadzornemu organu EFTA najkasneje do 30. septembra 2004 pošljejo svoje načrte nacionalnih programov za spremljanje najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov, določenih v direktivah 90/642/EGS in 86/362/EGS za leto 2005, vključno z informacijami o:

                           (a)

                           merilih, uporabljenih pri določanju števila vzorcev, ki naj se odvzamejo, in analiz, ki naj se izvedejo;

                           (b)

                           uporabljenih mejnih ravneh poročanja in merilih za njihovo določanje;

                           (c)

                           podrobnostih akreditacije laboratorijev, ki opravljajo analize, v skladu z Direktivo 93/99/EGS.

      To priporočilo je naslovljeno na Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.
      V Bruslju, 30. marca 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

         Bernd HAMMERMANN

            Član Kolegija

         Niels FENGER

            Direktor

      (1)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37.

      (2)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71.

      (3)  Codex Alimentarius, Ostanki pesticidov v živilih, Rim 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. zv., str. 372.

      (4)  Dok. št. SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  UL L 290, 24.11.1993, str. 14.

      (6)  UL L 187, 16.7.2002, str. 30.

      (7)  Vsako leto predstavljeno in upoštevano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali (SCFCAH).

      PRILOGA
      Kombinacije pesticidov v proizvodih, ki jih je treba spremljati

                  Ostanke pesticidov je treba analizirati na vsebnost naslednjih snovi:

                  Leto

                  2004

                  2005 (1)

                  2006 (1)

                  Acefat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Aldikarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Azinfos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Azoksistrobin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Skupina benomil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bromopropilat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Kaptan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Klorotalonil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Klorpirifos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Klorpirifos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Cipermetrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Ciprodinil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Deltametrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diazinon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diklofluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dikofol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dimetoat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Difenilamin (2)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Endosulfan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fenheksamid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Folpet

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Imazalil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Iprodion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Krezoksim-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Lambda-cihalotrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Malation

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Skupina maneb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Mekarbam

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metamidofos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metalaksil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metidation

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metiokarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metomil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Miklobutanil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Ometoat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Oksidemeton-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Paration

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Permetrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Forat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimifos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Procimidon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Propizamid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Spiroksamin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tiabendazol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tolilfluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Triazofos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Vinklozolin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                              (a)

                              Hruške, banane, fižol (svež ali zamrznjen), krompir, korenje, pomaranče/mandarine, breskve/nektarine, špinača (sveža ali zamrznjena).

                              (b)

                              Cvetača, paprika, pšenica, jajčevci, riž, grozdje, kumare, grah (svež/zamrznjen, brez strokov).

                              (c)

                              Jabolka, paradižnik, zelena solata, jagode, por, pomarančni sok, glavnato zelje, rž/oves.

         (1)  Okvirno za leti 2005 in 2006, v skladu s programi, ki bodo priporočeni za ti dve leti.

         (2)  Vsebnost difenilamina je treba analizirati le v jabolkih in hruškah.

                  (a)

                  Hruške, banane, fižol (svež ali zamrznjen), krompir, korenje, pomaranče/mandarine, breskve/nektarine, špinača (sveža ali zamrznjena).

                  (b)

                  Cvetača, paprika, pšenica, jajčevci, riž, grozdje, kumare, grah (svež/zamrznjen, brez strokov).

                  (c)

                  Jabolka, paradižnik, zelena solata, jagode, por, pomarančni sok, glavnato zelje, rž/oves.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2016

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/35

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2016
   2012/C 219/10
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo pri svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Nemčije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, da v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, reševanju problema brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, da pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Nemčija je 18. aprila 2012 predložila program za stabilnost za obdobje 2012–2016, 12. aprila 2012 pa nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               V skladu s prvim uradnim obvestilom o primanjkljaju in dolgu, ki ga je Nemčija predložila leta 2012 za obdobje 2008–2011 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je bil splošen javnofinančni primanjkljaj leta 2011 pod referenčno vrednostjo 3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Poleg tega naj bi v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 splošen javnofinančni primanjkljaj ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe in se v obdobju napovedi dodatno zmanjšal. Zato je Komisija v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast 30. maja sprejela priporočilo, da Svet sprejme sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 126(12) Pogodbe (5).

               (11)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Napovedi programa za stabilnost za obdobje 2012–2013 so na splošno skladne z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012, kar zadeva hitrost in gibanje gospodarske rasti ter gibanje na trgu dela. Napovedi programa za stabilnost glede gospodarske rasti v nadaljnjih letih so na splošno skladne z oceno Komisije o potencialni stopnji rasti Nemčije v srednjeročnem obdobju. Cilj proračunske strategije, opredeljene v programu za stabilnost, je izpolniti srednjeročni proračunski cilj že v letu 2012 in doseči bolj ali manj uravnotežen nominalni proračun od leta 2014, pri čemer nominalni primanjkljaj v letu 2011, tj. precej pred rokom leta 2013, znaša 1,0 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Program za stabilnost opredeljuje predhodni srednjeročni proračunski cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP (interpretiran kot ozek razpon okrog 0,5 % BDP), kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast glede primanjkljaja, ki ne presega 0,5 % BDP. Tveganja za ciljni primanjkljaj in dolg lahko nastanejo zlasti, če se izkaže, da so potrebni dodatni ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja. Na podlagi (preračunanega) strukturnega primanjkljaja (6) Nemčija načrtuje, da bo izpolnila svoj srednjeročni proračunski cilj v celotnem obdobju programa za stabilnost, kar bi moralo veljati tudi ob upoštevanju ocene tveganja. V skladu s podatki iz programa za stabilnost in ob upoštevanju ocene tveganj naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2012 presegla referenčno vrednost za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, v letu 2013 pa naj bi bila skladna z njo.
               Bruto dolg naj bi se v letu 2012 povečal za 0,8 odstotne točke na 82,0 % BDP, v letu 2013 pa naj bi se zmanjšal na 80 % BDP in se nato še naprej zmanjševal. Po odpravi čezmernega primanjkljaja je Nemčija v prehodnem obdobju in v skladu s svojimi načrti dovolj hitro napreduje proti doseganju referenčne vrednosti za znižanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast.

               (12)

               Zvezna vlada je sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne porabe v zdravstvu ter predlagala reformo dolgotrajne oskrbe. Potrebna bodo dodatna prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti zdravstva, da se omejijo pričakovana nadaljnja povečanja odhodkov. Predlagana reforma dolgotrajne oskrbe tudi ne zadostuje za obvladovanje pričakovanih prihodnjih povečevanj stroškov. Učinkovitost davčnega sistema je mogoče izboljšati. Zvezna vlada je na dobri poti, da izpolni svojo zavezo za povečanje odhodkov na področju izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast. Vendar morajo tudi dežele in občine, ki krijejo večino odhodkov za izobraževanje in raziskave, zagotoviti ustrezno in učinkovito porabo na teh področjih. Z uvedbo nove ustavne zavore za dolg se je nemški fiskalni okvir še bolj okrepil. Vendar pri izvajanju proračunskega pravila na deželni ravni ni znatnega napredka.

               (13)

               Finančni sektor kot celota se je stabiliziral zaradi obsežne javne podpore temu sektorju v povezavi z lastnimi prizadevanji sektorja za prilagoditev in pozitivnimi učinki okrepitve nemškega gospodarstva. Kljub na splošno relativno stabilnemu finančnemu sektorju in odsotnosti kreditnega krča ostajajo pomanjkljivosti, zlati strukturni problemi nekaterih deželnih bank (Landesbanken), predvsem zaradi odsotnosti učinkovitega poslovnega modela, šibkih upravnih struktur in ranljivosti zaradi visoke stopnje odvisnosti od medbančnih posojil.

               (14)

               Vsi udeleženci na trgu nimajo enakih koristi od dobrega delovanja nemškega trga dela, na katerem se zaposlovanje povečuje, brezposelnost pa je zmerna, plače pa se ne povečujejo vedno v skladu s produktivnostjo. Zaradi odvračilnega učinka visokega davčnega primeža, zlasti zaradi visokih prispevkov za socialno varnost, je zlasti vključevanje oseb z nizkimi dohodki na trg dela še vedno ovirano. Razširjenost malega dela vodi v nizke pridobljene pokojninske pravice. Zato je treba izboljšati prehod z malega dela na stabilnejše oblike pogodb. Nedavna reforma instrumentov trga dela bi morala spodbujati zaposlitvene možnosti za vse. Povečanje učinkovitosti izobraževalnega sistema in uspešnosti prikrajšanih skupin na področju izobraževanja je velik izziv za Nemčijo. Srednje- in dolgoročno bo pomembno zagotavljanje razpoložljivosti kvalificirane delovne sile, da se ublažijo negativni učinki demografskih sprememb na potencialno rast. Razlog za zaskrbljenost je majhen delež žensk, zaposlenih za poln delovni čas. Odvračilni davčni ukrepi za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu ter pomanjkanje zmogljivosti za otroško varstvo za poln delovni čas in celodnevnih šol ovirajo udeležbo žensk na trgu.

               (15)

               Nemčija izvaja večjo reformo energetskega sistema. Treba bi bilo čim bolj zmanjšati celotne ekonomske stroške preoblikovanja energetskega sistema s pospešitvijo širitve nacionalnega in čezmejnih omrežij, nenehnim povečevanjem stroškovne učinkovitosti podnebne politike in politike obnovljivih energetskih virov, sprejetjem odločnih ukrepov za nadaljnje spodbujanje energetske učinkovitosti ter povečanjem konkurence na energetskih trgih. Zaradi osrednjega geografskega položaja Nemčije ima nemški železniški sistem znaten učinek na celoten evropski železniški sistem. Konkurenca na trgu železniškega potniškega in tovornega prometa je še vedno zelo majhna, predvsem zato, ker ni učinkovitega ločevanja med upravljavcem infrastrukture in železniškim holdingom. Kljub napredku, doseženemu v zadnjih letih, med drugim zaradi izvajanja Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (7) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o storitvah), bi bilo mogoče še bolj okrepiti konkurenco in rast produktivnosti v nekaterih storitvenih panogah.

               (16)

               Nemčija je sprejela več zavez v okviru Pakta „euro plus“. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultati te ocene so upoštevani v priporočilih spodaj.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Nemčije. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti celotno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi skladnost teh programov s pravili in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 4 spodaj.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj –

         PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2012–2013 ukrepa, tako da:

               1.

               Nadaljuje s trdnimi fiskalnimi politikami, da v letu 2012 doseže srednjeročni proračunski cilj. V ta namen izvaja predvideno proračunsko strategijo, pri čemer zagotavlja skladnost z referenčno vrednostjo za odhodke in zadosten napredek pri doseganju skladnosti z referenčno vrednostjo glede zmanjšanja dolga. Nadaljuje konsolidacijo, prijazno rasti, z dodatnimi prizadevanji za spodbujanje učinkovitosti javne porabe v zdravstvu in dolgotrajni oskrbi ter z uporabo neizkoriščenega potenciala za izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema; izkoristi manevrski prostor za večje in učinkovitejše odhodke na področju izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast, na vseh ravneh uprave. Dokonča izvajanje zavore za dolg na skladen način v vseh deželah, pri čemer naj zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in korekcijske mehanizme.

               2.

               Odpravi preostale strukturne slabosti v finančnem sektorju, med drugim z nadaljnjim prestrukturiranjem tistih deželnih bank (Landesbanken), ki potrebujejo ustrezno financiran poslovni model, sposoben preživetja, ob hkratnem izogibanju prekomernemu razdolževanju.

               3.

               Zmanjša visok davčni primež na proračunsko nevtralen način, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, ter ohrani ustrezne ukrepe za aktiviranje in vključitev na trg dela, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Ustvari pogoje za rast plač v skladu s produktivnostjo. Sprejme ukrepe za izboljšanje uspešnosti prikrajšanih skupin na področju izobraževanja, predvsem z zagotavljanjem enakih možnosti v sistemu izobraževanja in usposabljanja. Postopoma odpravi odvračilne davčne ukrepe za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu ter poveča razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol.

               4.

               Nadaljuje s prizadevanji za omejitev celotnih ekonomskih stroškov preoblikovanja energetskega sistema na minimum, tudi s pospešitvijo širitve nacionalnega in čezmejnih električnih in plinskih omrežij. Zagotovi, da bo institucionalna ureditev zagotavljala učinkovito konkurenco na železniških trgih. Sprejme ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v sektorjih storitev, vključno s poklicnimi storitvami in nekaterimi obrtmi, zlasti v gradbenem sektorju.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 212, 19.7.2011, str. 9.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Zadevni Sklep Sveta 2012/369/EU je bil sprejet 22. junija 2012 (UL L 179, 11.7.2012, str. 17).

      (6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi podatkov, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (7)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije z dne 17. avgusta 2006 o preprečevanju in zmanjševanju prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v žitu in žitnih izdelkih   (Besedilo velja za EGP)

text:
               29.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 234/35

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 17. avgusta 2006
   o preprečevanju in zmanjševanju prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v žitu in žitnih izdelkih
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/583/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Direktivo Sveta 93/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem proučevanju vprašanj v zvezi z živili (1) je bila septembra 2003 dokončana naloga 3.2.10 v okviru znanstvenega sodelovanja (SCOOP) „Zbiranje podatkov o prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih in ocena njihovega vnosa s hrano za prebivalstvo držav članic EU“ (2).
               Rezultati naloge kažejo, da so mikotoksini iz rodu Fusarium v živilski verigi znotraj Skupnosti zelo razširjeni. Glavni viri vnosa toksinov iz rodu Fusarium s hrano so izdelki iz žit, zlasti pšenice in koruze. Vnos toksinov iz rodu Fusarium s hrano je za celotno prebivalstvo in odrasle pogosto manjši od dopustnega dnevnega vnosa (TDI), vendar pa je pri skupinah s povečanim tveganjem, kot so dojenčki in majhni otroci, blizu TDI ali ga v nekaterih primerih celo preseže.

               (2)

               Zlasti za deoksinivalenol je vnos s hrano za skupino majhnih otrok in mladostnikov blizu TDI. Pri zearalenonu je treba pozornost nameniti skupinam prebivalstva, ki v okviru naloge niso bile evidentirane in bi lahko redno uživale veliko izdelkov z visoko stopnjo pojavljanja onesnaženja z zearelononom. Pri fumonizinih rezultati nadzornega spremljanja žetve leta 2003 kažejo, da so lahko koruza in koruzni izdelki s fumonizini močno onesnaženi.

               (3)

               Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (3) določa mejne vrednosti za deoksinivalenol in zearalenon in zahteva, da se od leta 2007 naprej določijo mejne vrednosti za fumonizine in toksine T-2 in HT-2 v žitih in žitnih izdelkih.

               (4)

               Mejne vrednosti za toksine iz rodu Fusarium v žitih in žitnih izdelkih upoštevajo izvedeno toksikološko oceno, rezultat ocene izpostavljenosti in uporabnost takšnih vrednosti. Vendar se priznava, da je treba storiti vse za nadaljnje zmanjševanje prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v žitih in žitnih izdelkih.

               (5)

               Kar zadeva krmo, Priporočilo Komisije 2006/576/ES z dne 17. avgusta 2006 o prisotnosti deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A, toksinov T-2 in HT-2 in fumonizinov v izdelkih, namenjenih za živalsko krmo (4), priporoča povečano spremljanje prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v žitu in žitnih izdelkih, namenjenih za krmo živali, in v krmni mešanici ter določa usmeritvene vrednosti, ki se uporabljajo pri presojanju sprejemljivosti krmne mešanice, žita in žitnih izdelkov za krmljenje živali.

               (6)

               Čeprav se občutljivost med živalskimi vrstami precej razlikuje, lahko prisotnost toksinov iz rodu Fusarium v izdelkih za krmljenje živali povzroči toksične učinke na vse živalske vrste in vpliva na njihovo zdravje. Za varstvo zdravja živali in izogibanje škodljivim učinkom na živinorejo je pomembno, da se čim bolj prepreči in zmanjša prisotnost toksinov iz rodu Fusarium v žitih in žitnih izdelkih za krmljenje živali.

               (7)

               Zato je treba subjekte v verigi žita spodbujati k sprejetju dobrih praks za preprečevanje in zmanjševanje onesnaženja s toksini iz rodu Fusarium, in sicer z enotno uporabo načel po vsej Skupnosti. Polna uveljavitev načel iz tega priporočila bi morala dodatno znižati ravni onesnaženja.

               (8)

               Ta načela upoštevajo „Kodeks o postopkih za preprečevanje in zmanjševanje onesnaženja z mikotoksini v žitih, vključno s prilogami o ohratoksinu A, zearalenonu, fumonizinih in trihotecenih (CAC/RCP 51-2003)“, ki ga je Codex Alimentarius Komisije sprejel leta 2003 –

         PRIPOROČA:
   da države članice pri sprejemanju ukrepov za nadzor in upravljanje onesnaževanja s toksini iz rodu Fusarium, ki so namenjeni subjektom v verigi žita, upoštevajo enotna načela iz Priloge.

      V Bruslju, 17. avgusta 2006

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 52, 4.3.1993, str. 18. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (2)  Poročilo je na voljo na spletni strani Komisije (GD za zdravje in varstvo potrošnikov) http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf

      (3)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 199/2006 (UL L 32, 4.2.2006, str. 34).

      (4)  UL L 229, 23.8.2006, str. 7.

      PRILOGA
      NAČELA ZA PREPREČEVANJE IN ZMANJŠEVANJE ONESNAŽENJA S TOKSINI IZ RODU FUSARIUM V ŽITIH
      UVOD

                  1.

                  Mnogo gliv iz rodu Fusarium, ki so pogoste talne glive, lahko tvori veliko število različnih mikotoksinov vrste trihoteceni, kot so deoksinivalenol (DON), nivalenol (NIV), toksin T-2 in toksin HT-2 ter nekatere druge toksine, kot so zearalenon in fumonizina B1 in B2. Glive iz rodu Fusarium se pogosto pojavljajo na žitih, ki rastejo v zmernih območjih Amerike, Evrope in Azije. Številne glive iz rodu Fusarium, ki proizvajajo toksine, so v različni meri sposobne proizvajati dva ali več teh toksinov.

                  2.

                  Trenutno ni mogoče popolnoma odstraniti izdelkov, onesnaženih z mikotoksini, zato je cilj čim bolj zmanjšati prisotnost teh toksinov s pomočjo dobre kmetijske prakse. Namen sedanjih načel za preprečevanje in zmanjševanje prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium je zagotoviti enotne smernice, ki jih morajo vse države članice upoštevati pri nadzoru in upravljanju onesnaženja s temi mikotoksini. Proizvajalci v vsaki državi članici morajo ta načela pred njihovo uporabo preučiti z vidika svojih lokalnih pridelkov, podnebja in kmetijske prakse, da se zagotovi njihova učinkovitost. Proizvajalci se morajo zavedati, da so dobre kmetijske prakse osnovno vodilo pri nadzoru onesnaženja žit s toksini iz rodu Fusarium, ki jim sledi izvajanje dobre proizvodne prakse med prevozom, skladiščenjem, predelavo in dostavo žit za človeško prehrano in živalsko krmo. Ob nacionalnih kodeksih dobre prakse, ki temeljijo na splošnih načelih, se bo s posebnimi kodeksi o postopkih za posamezne vrste žit izboljšala uporabnost, zlasti za pridelke, kot je koruza.

                  3.

                  Ta načela opisujejo dejavnike, ki spodbujajo okužbo s toksini, njihovo rast in tvorjenje v žitnih pridelkih na ravni kmetije, ter metode za njihov nadzor. Poudariti je treba, da bodo strategije sajenja ter strategije pred žetvijo in po njej za določen pridelek odvisne od prevladujočih podnebnih razmer, ob upoštevanju lokalnih pridelkov in trenutnih proizvodnih praks v določeni državi ali regiji. Zato morajo vsi, ki so vključeni v dobavno verigo, redno izvajati lastne ocene tveganja za določitev obsega ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje ali zmanjševanje onesnaženja s toksini iz rodu Fusarium.
                  Takšne ocene so zlasti primerne, kadar so prilagojene posamezni vrsti kulture, ki naj bi se pridelala, kot npr. pšenici ali koruzi. Načini okužbe in dinamika tvorjenja toksina se razlikujejo od pridelka do pridelka in so pod vplivom kmetijskih dejavnikov. Sistemi poljedelstva, pri katerih je koruza del kolobarjenja, predstavljajo veliko tveganje. Pšenica in druga žita, ki se pridelujejo s takšnim kolobarjenjem ali v bližini takšnih pridelkov, prav tako zahtevajo skrbno upravljanje in nadzor.

                  4.

                  Onesnaženje žit s toksini iz rodu Fusarium je lahko posledica več dejavnikov. Dobre prakse ne morejo nadzirati vseh dejavnikov, kot na primer vremenskih razmer. Poleg tega vsi dejavniki niso enako pomembni, med njimi pa lahko prihaja tudi do medsebojnega vplivanja, kar povzroča onesnaženje s toksini iz rodu Fusarium. Zato je treba na podlagi celovitega pristopa na razumen način obravnavati vse možne dejavnike tveganja. Zaradi medsebojnega vplivanja se je treba zlasti izogniti kopičenju različnih dejavnikov tveganja.
                  Poleg tega je pomembno poročanje o preteklih izkušnjah s preprečevanjem in tvorjenjem gliv in toksinov iz rodu Fusarium, ki se lahko uporabijo pri določanju prihodnjih ukrepov za preprečevanje tvorjenja toksinov iz rodu Fusarium.
                  Uvesti je treba postopke za ustrezno ravnanje z žitnimi pridelki, ki so lahko nevarni za zdravje ljudi in/ali živali, in sicer z ločevanjem, sanacijo, odpoklicem ali spremembo uporabe.

                  5.

                  Spodaj navedena načela obravnavajo ključne dejavnike pri nadzoru onesnaženja s toksini iz rodu Fusarium v poljedelstvu. Najpomembnejša načela so: kolobarjenje, upravljanje tal, izbira sorte ali hibrida in pravilna uporaba fungicidov.

            DEJAVNIKI TVEGANJA, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI DOBRIH KMETIJSKIH PRAKSAH
      KOLOBARJENJE

                  6.

                  Kolobarjenje je na splošno učinkovit način zmanjševanja tveganja onesnaženja glede na glivični sev in sorto pridelka. Zelo je učinkovito zlasti pri zmanjševanju onesnaženja zimskih žit. Pri kolobarjenju bi se morali uporabljati pridelki, ki niso trave in niso gostiteljice vrst iz rodu Fusarium, ki prizadenejo žita, kot so krompir, sladkorna pesa, detelja, lucerna ali vrtnine, s čimer bi se zmanjšal inokulum na polju. Zaporedno sajenje kultur drobnozrnatih žit, kot je pšenica, se mora izvajati šele po oceni tveganja okužbe s toksini iz rodu Fusarium.
                  Pomembno medsebojno vplivanje, ki je bilo ugotovljeno med prejšnjim pridelkom in upravljanjem tal, kaže na pomembnost odpadkov gostiteljskih kultur v življenjskem krogu povzročiteljev žitne fuzarioze. Pšenica, ki je bila pridelana po gostitelju Fusariuma spp., kot so koruza ali žita, je pokazala višje vrednosti DON. Posebno visoke koncentracije DON so bile ugotovljene tam, kjer je bila prejšnji pridelek koruza, saj je ta alternativni gostitelj Fusariuma graminearuma, ki je znan učinkovit povzročitelj DON. Vendar so bile vrednosti DON v pridelku pšenice, pridelane po gostitelju Fusariuma, bistveno nižje, kadar se je izvajalo rigolanje, kot pri pšenici, pridelani po gostitelju Fusariuma z minimalno obdelavo.

            IZBIRA SORTE/HIBRIDA

                  7.

                  Izberite hibride ali sorte, ki so najprimernejše za tla, podnebne razmere in kmetijske prakse, ki se običajno uporabljajo. To bo zmanjšalo stres pri rastlinah, pridelek pa bo tako manj dovzeten za glivično okužbo. V državi članici ali na določenem območju znotraj države članice je treba sejati samo sorte, priporočene za uporabo na navedenem območju. Po možnosti pridelujte sorte semen, ki so odporne na glivično okužbo in škodljive insekte. Izbira sorte zaradi njene tolerance na okužbo s toksini iz rodu Fusarium mora temeljiti tudi na tveganju okužbe.

            NAČRTOVANJE PRIDELKA

                  8.

                  Če je izvedljivo, je treba pridelek načrtovati, da bi se tako izognili podnebnim razmeram, ki podaljšujejo zorenje na polju pred žetvijo. Kot dejavnik tveganja za okužbo s toksini iz rodu Fusarium je treba obravnavati tudi stres zaradi suše.

                  9.

                  Izogibajte se pregosti posaditvi rastlin ter ohranite priporočeno medvrstno razdaljo in razdaljo med posameznimi rastlinami za vrste/sorte, ki jih pridelujete. Informacije o razdalji med rastlinami lahko zagotovijo semenarska podjetja.

            UPRAVLJANJE TAL IN PRIDELKA

                  10.

                  Pri obdelavi pridelovalnih površin je treba upoštevati tveganje erozije in načela dobrega upravljanja zemljišč. Vsaka praksa, s katero se odstrani, uniči ali zakoplje okužene ostanke pridelka, kot je rigolanje, lahko zmanjša inokulum Fusariuma pri naslednjem prideleku. Tla je treba obdelati tako, da ostane groba površina ali groba semenska greda, ki spodbuja vpijanje vode ter zmanjša tveganje erozije tal in s tem hranilnih snovi. Če načrtujete rigolanje, je zanj pri kolobarjenju optimalni čas med pridelovanjem dveh vrst, dovzetnih za toksine iz rodu Fusarium. Glejte tudi točko 7.

                  11.

                  Po možnosti in če je izvedljivo, pripravite semensko gredo za vsak nov pridelek, tako da izvedete rigolanje pod gredo ali odstranite stare semenske glave, stebelca in druge ostanke po žetvi, ki so ali bi lahko delovali kot substrati za rast gliv, ki tvorijo mikotoksine. Na območjih, ki jih ogroža erozija, je treba za ohranjanje tal izvajati rahljanje. V tem primeru je treba posebno pozornost nameniti upravljanju ostankov žetve, ki bi lahko bili vir možnega onesnaženja naslednjega pridelka z glivami iz rodu Fusarium: te ostanke žetve je treba med žetvijo prejšnjega pridelka ali po njej zmleti čim bolj fino in jih zmešati v tla, da bi tako pospešili njihovo razgradnjo (stelja).

                  12.

                  Po možnosti se je treba izogibati stresu pri rastlinah. Stres je lahko posledica številnih dejavnikov, vključno suše, mraza, pomanjkanja hranilnih snovi in škodljivih reakcij na materiale, ki se uporabljajo za pridelek. Pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje stresa pri rastlinah, kot je na primer namakanje, je treba čim bolj zmanjšati posledično tveganje glivične okužbe, tj. med cvetenjem ne uporabljamo namakanja z razprševanjem. Namakanje je dragocena metoda zmanjševanja stresa pri rastlinah v nekaterih pogojih rasti. Optimizirana preskrba s hranilnimi snovmi je bistvena za preprečevanje šibke rasti, ki lahko spodbudi okužbo s toksini iz rodu Fusarium, in tudi za zmanjšanje polege. Zagotoviti je treba preskrbo s hranilnimi snovmi, ki bo prilagojena območju in vrsti rastlin.

                  13.

                  Na splošno ni dokazov o morebitnem učinku zatiranja insektov na žitno fuzariozo. Vendar lahko z zatiranjem insektov pri koruzi zmanjša pojavnost fuzarijske gnilobe klasov in posledične vsebnosti fumonizina v koruzi. Fungicidna obdelava semen je učinkovito sredstvo proti številnim semenskim in talnim plesnim sadik in gnilobi semen. V kar največji meri je treba uporabiti preventivne ukrepe za zmanjšanje glivične okužbe in škode, ki jo pridelku povzročajo insekti, po potrebi pa je mogoče na priporočilo proizvajalcev uporabiti tudi odobrene in registrirane insekticide in fungicide za nadzor toksikoloških gliv iz rodu Fusarium. Kjer je uporaba pesticidov neustrezna, je treba uporabiti ustrezne prakse v okviru celovitega programa upravljanja ali programa upravljanja organskih pesticidov. Treba je poudariti, da je pravočasna uporaba fungicidov ključna za zatiranje glivičnih okužb in mora temeljiti na meteoroloških podatkih in/ali analizah pridelka. Okužba se običajno pojavi pri cvetenju, kar pomeni, da lahko pride do tvorjenja mikotoksinov. Če se pozneje v pridelku ugotovijo glivična okužba in mikotoksini, je treba to upoštevati pri ravnanju z zrni ter mešanju in uporabi teh zrn.

                  14.

                  Različne vrste iz rodu Fusarium so bile ločene iz cele vrste trav in širokolistnih vrst plevela in pokazalo se je, da visoka gostota plevela povzroča povečano okužbo s toksini iz rodu Fusarium. Plevel v pridelkih je treba zatirati z mehanskimi metodami ali z uporabo registriranih herbicidov ali drugih varnih in ustreznih praks izkoreninjenja plevela.

                  15.

                  Obstajajo podatki o tem, da ima polega pomemben učinek na raven toksinov iz rodu Fusarium v zrnih. Zato se je treba pri žetvi izogibati poleglemu žitu, zlasti če je to mokro in so vidni prvi znaki klitja. Poleganju pridelkov se izogibajte s prilagajanjem količine semen, racionalno uporabo gnojil in uporabo regulatorjev za rast rastlin, kadar je to primerno. Izogibati se je treba čezmernemu skrajšanju stebelc.

            ŽETEV

                  16.

                  Po možnosti določite situacije visokega tveganja na podlagi informacij služb za spremljanje vremena in nadzor bolezni. Pred žetvijo ocenite kakovost zrn ob upoštevanju omejitev reprezentativnih vzorcev in hitre analize na kraju samem. Kadar je mogoče, ločite območja žetve, kot je poleglo žito, za katere se ve ali sumi, da imajo visoko raven okužbe s toksini iz rodu Fusarium. Če je izvedljivo, ločite zrna na podlagi tržnih zahtev glede kakovosti, kot je peka kruha ali živalska krma, in kakovosti predhodnega pridelka, kot je poleglost, vlažnost, čistost ali suhost.

                  17.

                  Po možnosti požanjite žito pri ustrezni vsebnosti vlage. Zapoznela žetev žita, ki je že okuženo z vrstami iz rodu Fusarium, lahko povzroči bistveno povečanje vsebnosti mikotoksinov v pridelku. Če pridelka ni mogoče žeti pri idealni vsebnosti vlage, zagotovite izvedbo postopkov, kot je pravočasna razpoložljivost sredstev za sušenje pridelka.

                  18.

                  Pred časom žetve zagotovite, da bo vsa oprema za žetev in skladiščenje pridelka delujoča. Okvara v času tega kritičnega obdobja lahko povzroči izgubo kakovosti zrn in spodbudi tvorjenje mikotoksinov. Na kmetiji hranite pomembne rezervne dele, da se tako čim bolj zmanjša izgubljeni čas zaradi popravil. Zagotovite, da bo oprema za merjenje vsebnosti vlage na voljo in umerjena.

                  19.

                  Kolikor je mogoče, se izogibajte mehanskim okvaram zrn in stiku s tlemi med žetvijo. Majhna in zmečkana zrna lahko vsebujejo več mikotoksinov kot zdrava in normalna zrna. Odstranitev zmečkanih zrn s pravilno nastavitvijo kombajna ali čiščenje po žetvi za odstranitev poškodovanih jedrc in drugih tujkov lahko pomaga znižati raven mikotoksinov. Nekateri postopki čiščenja semen, kot so tehtalne mize, sicer lahko odstranijo nekatera okužena jedrca, vendar s standardno metodo čiščenja jedrc brez simptomov okužbe ni mogoče odstraniti.

            SUŠENJE

                  20.

                  Pri žetvi ali takoj po njej določite vsebnost vlage pridelka. Vzorci, vzeti iz meritev vlažnosti, morajo biti čim bolj reprezentativni. Po potrebi pridelek čim prej posušite do vsebnosti vlage, ki se priporoča za skladiščenje tega pridelka. Pri žetvi mokrega žita, ki ga je treba posušiti, kar je značilno zlasti za koruzo, mora biti obdobje med žetvijo in sušenjem čim krajše. V teh primerih je zato treba žetev načrtovati v skladu z zmogljivostjo sušilnikov.

                  21.

                  Žito je treba sušiti tako, da je vsebnost vlage nižja od ravni, ki spodbuja rast plesni med skladiščenjem. Aktivnost vode pod 0,65 na splošno ustreza vsebnosti vlage pod 15 %. Nacionalni kodeksi bi morali vsebovati natančnejša navodila o vsebnosti vlage, ob upoštevanju lokalnih pogojev skladiščenja. To je potrebno za preprečevanje rasti številnih glivičnih vrst, ki so lahko prisotne na svežih zrnih.

                  22.

                  Kadar je treba vlažno žito skladiščiti pred sušenjem, obstaja tveganje, da bo v nekaj dneh prišlo do rasti plevela, ki ga lahko spremlja segrevanje. Žito je treba sušiti tako, da se zrna čim manj poškodujejo. Nalaganje ali kopičenje mokrega, sveže požetega pridelka mora biti pred sušenjem ali čiščenjem čim krajše, da se zmanjša tveganje glivične rasti. Mokra zrna zračite, da pred sušenjem ne bo prišlo do pregretja. Po možnosti ne mešajte serije žit z različnim tveganjem onesnaženja.

                  23.

                  Za zmanjšanje razlik v vsebnosti vlage znotraj serije se lahko zrna po sušenju premesti v drug objekt ali silos.

            SKLADIŠČENJE

                  24.

                  Za izdelke v vrečah zagotovite, da bodo vreče čiste, suhe in zložene na palete ali pa, da bo med vrečami in tlemi plast, neprepustna za vodo.

                  25.

                  Po možnosti zračite zrna s kroženjem zraka skozi prostor skladiščenja, da se ohrani ustrezna in enotna stopnja temperature po vsem prostoru skladiščenja. Med obdobjem skladiščenja preverjajte vsebnost vlage in temperature v skladiščenih zrnih v rednih časovnih presledkih. Vonj je lahko pokazatelj segrevanja zrn, zlasti če je skladišče zaprto.

                  26.

                  Med skladiščenjem merite temperaturo skladiščenih zrn v določenih časovnih presledkih. Naraščanje temperature lahko pomeni rast mikrobov in/ali napad insektov. Ločite vidno okužene dele zrn in pošljite vzorce v analizo. Po ločitvi znižajte temperaturo pri preostalih zrnih in jih zračite. Za proizvodnjo živil ali krme se izogibajte uporabi okuženih zrn.

                  27.

                  Uporabljajte postopke dobrega gospodarjenja, da bi čimbolj zmanjšali prisotnosti insektov in gliv v objektih skladiščenja. To lahko vključuje uporabo ustreznih, registriranih insekticidov in fungicidov ali primernih alternativnih metod. Poskrbeti je treba, da se izberejo samo tiste kemikalije, ki ne bodo vplivale na predvideno uporabo zrn ali jim škodovale, obenem pa mora biti njihova uporaba omejena.

                  28.

                  Uporaba ustreznega in odobrenega konzervansa, na primer organske kisline, kot je propionska kislina, je lahko koristna za žita, namenjena za krmo. Propionska kislina in njene soli so fungistatične in se na kmetijskih gospodarstvih včasih uporabljajo za konzerviranje vlažnih zrn po žetvi, s čimer se prepreči segrevanje in nastajanje plesni pred obdelavo. Uporabiti jih je treba nemudoma in z ustrezno napravo za nanašanje, da se zagotovi enakomerna pokritost celotne serije zrn, ki se obdeluje, obenem pa zagotoviti ustrezno varnost izvajalca. Če so bila zrna obdelana po obdobju vlažnega skladiščenja, prisotnost konzervansa ni jamstvo, da zrna niso onesnažena.

            PREVOZ IZ SKLADIŠČA

                  29.

                  Zabojniki za prevoz morajo biti suhi in brez vidnih glivičnih rasti, insektov in kakršnega koli onesnaženega materiala. Po potrebi je treba zabojnike za prevoz pred uporabo in ponovno uporabo očistiti in dezinficirati, da so nato primerni za predviden tovor. Pri tem so lahko koristni registrirani fumiganti ali insekticidi. Po raztovarjanju je treba iz zabojnika za prevoz izprazniti ves tovor in ga ustrezno očistiti.

                  30.

                  Pošiljke zrn je treba z uporabo pokritih ali nepredušnih zabojnikov ali ponjav zaščititi pred dodatno vlago. Izogibajte se temperaturnim nihanjem in ukrepom, ki bi lahko povzročili nastajanje kondenzacije na zrnih, zaradi česar bi prišlo do lokalnega kopičenja vlage in posledične glivične rasti in tvorjenja mikotoksinov.

                  31.

                  Izogibajte se napadu insektov, ptic in glodalcev med prevozom tako, da uporabljate zabojnike, ki so odporni nanje, druge ustrezne metode ter po potrebi kemične postopke proti insektom in glodalcem, če so odobreni za predvideno končno uporabo zrn.


				|

		52012PC0274

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Sklepa 2010/285/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji /* COM/2012/0274 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Sklepa 2010/285/EU o obstoju
čezmernega primanjkljaja v Nemčiji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       S Sklepom Sveta 2010/285/EU z
dne 2. decembra 2009[1]
je bilo po predlogu Komisije v skladu s členom 126(6) Pogodbe ugotovljeno, da
ima Nemčija čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni
javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 3,7 % BDP, kar je nad
referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni
dolg v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 74,2 % BDP, kar je nad
referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[2].

(2)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4)
Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3] po priporočilu Komisije na
Nemčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj ta odpravi čezmerni
primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       V skladu s členom 4 Protokola
o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen pogodbama,
Komisija zagotovi podatke za izvedbo postopka. V skladu s členom 3 Uredbe
Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi
Evropske skupnosti[4],
morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti
podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem
povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.
(4)       Svet bi se moral o
razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja odločati na podlagi
sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega
primanjkljaja razveljavi le, če naj primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije
v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, ne bi presegal referenčne vrednosti
3 % BDP[5].
(5)       Na podlagi podatkov, ki jih
je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Nemčija poslala pred
1. aprilom 2012 in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 je
ugotovljano naslednje:
–
Javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji je znašal
3,2 % BDP leta 2009 in 4,3 % BDP leta 2010, leta 2011 pa se je znižal
na 1 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 %, in sicer dve leti
pred rokom, ki ga je določil Svet. K temu izboljšanju so pripomogli ugodni
ciklični dejavniki, stabilen trg dela, postopno odpravljanje spodbujevalnih
ukrepov, prizadevanja za fiskalno konsolidacijo in postopno prenehanje
enkratnega učinka ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja na primanjkljaj
v predhodnem letu.
–
V skladu z nemškim programom stabilnosti iz leta
2012 naj bi primanjkljaj leta 2012 ostal na ravni 1 % BDP, v letu 2013 pa
naj bi se znižal na 0,5 % BDP, kar je dokaj skladno z napovedjo služb
Komisije, da bo primanjkljaj leta 2012 znašal 0,9 % BDP, leta 2013 pa 0,7 %
BDP. Tako naj bi primanjkljaj ostal precej pod referenčno vrednostjo 3 %
BDP. Poleg tega naj bi v skladu z napovedjo služb Komisije ciklično prilagojeni
proračunski primanjkljaj brez vplivov enkratnih in drugih začasnih ukrepov leta
2012 znašal 0,4 % BDP, leta 2013 pa 0,3 % BDP. Stopnja rasti
javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov naj bi leta 2012 presegla
referenčno vrednost za odhodke iz člena 5(1) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik, leta
2013 pa naj bi bila z njo skladna.
–
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je leta
2010 močno povečal, in sicer za 8,6 odstotnih točk na 83,0 %, zlasti
zaradi prenosa oslabljenih sredstev na „slabe banke“ v okviru stabilizacije
finančnega sektorja. Bruto javni dolg je leta 2011 padel na 81,2 % BDP,
leta 2012 naj bi se v skladu s programom stabilnosti spet povečal na
82,0 % BDP zaradi ukrepov za stabilizacijo euroobmočja, leta 2013 pa naj
bi se ponovno skrčil na 80 % BDP in se nato še naprej zmanjševal. Ti
podatki se na splošno ujemajo z napovedjo služb Komisije glede deleža javnega
dolga v razmerju do BDP, ki naj bi leta 2012 znašal 82,2 %, leta 2013 pa
80,7 %, pri čemer se ne upoštevajo potencialni dobički likvidacije „slabih
bank“.
(6)       V skladu s členom 126(12)
Pogodbe mora Svet svoje sklepe o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti,
ko se čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju
ustrezno zmanjša.
(7)       Svet poudarja, da Nemčija z
letom, ki sledi letu, ko je odpravila čezmerni primanjkljaj, začenja prehodno obdobje
treh let (2012–2014), v katerem bi se moralo v skladu s členom 2(1a) Uredbe
(ES) št. 1467/97 merilo glede dolga šteti za izpolnjeno, če država dovolj
napreduje pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga. Fiskalna
prilagoditev, ki jo Nemčija načrtuje v svojem programu stabilnosti, je skladna
z zadostnim napredkom pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga
na koncu prehodnega obdobja.
(8)       Po mnenju Sveta je bil
čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen, zato bi bilo treba Sklep Sveta
2010/285/EU razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni
primanjkljaj v Nemčiji odpravljen.
Člen 2
Sklep 2010/285/EU se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko
Nemčijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 125, 21.5.2010, str. 38.
[2]               Javnofinančni primanjkljaj in dolg za leto 2009 sta bila
pozneje popravljena na 3,2 % BDP oziroma 74,4 % BDP.
[3]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 6.
[4]               UL L 145, 10.6.2009,
str. 1.
[5]               V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti
ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki
jih je 24. januarja 2012 potrdil Svet Ecofin. Glej:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: Priporočilo Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2015

text:
               23.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 58/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. februarja 2017
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2015
   (2017/C 58/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2), ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru
   Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2015 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 skupaj z odgovori Komisije (5), vsebovanimi v navedenem letnem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2015 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2015.

      V Bruslju, 21. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCICLUNA

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 375, 13.10.2016, str. 287.