				|

		52014DC0410

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2014 in mnenje Sveta o španskem programu stabilnosti za leto 2014 /* COM/2014/0410 final */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Španije za leto 2014
in mnenje Sveta o španskem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2]
in zlasti člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav ali vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel
priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2013 in
dal mnenje o posodobljenem programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2016.
Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku
proračunskega načrta Španije za leto 2014[5] v skladu z
Uredbo (EU) št. 473/2013[6].
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[7],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[8],
v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Španijo[9],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011.
Komisija na podlagi opravljene analize ugotavlja, da v Španiji obstajajo
čezmerna makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo posebno spremljanje in
odločne ukrepe politike. Zlasti ugotavlja, da je prilagajanje
neravnotežij, ki so bila v lanskem letu ugotovljena kot čezmerna, na
več področjih precej napredovalo in z obnovitvijo pozitivne rasti so
se tveganja zmanjšala. Kljub temu zaradi velikosti in medsebojne povezanosti
neravnotežij, zlasti visoke ravni domačega in zunanjega dolga in visoke
stopnje brezposelnosti, gospodarstvo države ostaja ranljivo.
(8)
Španija je 30. aprila 2014 predložila
nacionalni reformni program za leto 2014 in program stabilnosti za leto 2014.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)
Cilja proračunske strategije iz programa
stabilnosti za leto 2014 sta odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016
in doseči srednjeročni cilj do leta 2017. V programu je potrjen
srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki je strožji
od zahtev Pakta za stabilnost in rast. V programu je načrtovano zmanjšanje
primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2016, kar je skladno s ciljem iz
priporočila Sveta z dne 21. junija 2013, vendar pa je
načrtovano letno izboljšanje (preračunanega) strukturnega salda iz
programa manjše od priporočenega napora od leta 2014 naprej. Za leto 2017
je v načrtu predviden zadosten napredek pri izpolnjevanju
srednjeročnega cilja, čeprav to morda ne bo dovolj, da bi bil ta cilj
dosežen v letu, predvidenem v načrtu. V programu je napovedano, da bo
delež javnega dolga najvišji leta 2015 (znašal naj bi 101,7 % BDP), nato
pa se bo začel zmanjševati. Proračunska strategija iz programa je
tako le delno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski
scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, ki pa ga
ni pripravil in uradno potrdil neodvisen organ, je na splošno verjeten za leto 2014,
za leto 2015 pa se lahko v primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2014
pojavijo negativna tveganja. Stopnje rasti BDP, napovedane za obdobje 2016–2017,
se zdijo nekoliko optimistične glede na trenutne ocene stopnje potencialne
rasti gospodarstva in preostale potrebe ekonomskega prilagajanja po krizi. Zato
obstajajo negativna tveganja v zvezi s potekom prilagoditve primanjkljaja in
dolga. Poleg tega konkretni ukrepi v podporo cilju za nominalni primanjkljaj od
leta 2015 naprej še niso dovolj natančno opredeljeni, zlasti kar zadeva
spremembe davčne zakonodaje v okviru načrtovane davčne reforme.
Druga tveganja se navezujejo na pogojne obveznosti in donose načrtovanih
prihrankov na lokalni in regionalni ravni. Po napovedi Komisije je fiskalni napor
za obdobje 2013–2014 za 1,1 odstotne točke premajhen v smislu
(popravljene) spremembe strukturnega salda (čeprav je ta podatek napihnjen
zaradi nedavnih sprememb v metodologiji za oceno potencialne proizvodnje) in za
0,4 odstotne točke v primerjavi s količino ukrepov, ki so bili
ocenjeni kot potrebni ob izdaji priporočila v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v
skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je treba ukrepe, ki
podpirajo proračunsko strategijo, podrobneje opredeliti, ter da so
potrebna dodatna prizadevanja za popolno izpolnitev priporočila Sveta v
okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(10)
Kar zadeva strukturne ukrepe z vplivom na javne
finance je bil dosežen napredek pri poročanju o izvrševanju proračuna
in pri uporabi popravljalnih ukrepov v upravnih organih, ki niso izpolnjevali
svojih obveznosti. Vendar je mogoče za regije, ki ne izpolnjujejo svojih
obveznosti, uveljaviti še dodatne mehanizme izvrševanja, določene v
španskem sistemskem zakonu o stabilnosti proračuna. Sprejeti so bili novi
ukrepi za uveljavitev povprečnega obdobja za plačila komercialnim
dobaviteljem, in sicer 30-dnevno obdobje, ki velja za vse ravni države. Z
zakonom je bil novembra 2013 ustanovljen neodvisen davčni organ, njegov
predsednik pa je bil imenovan februarja 2014. Vendar organ ni začel v
celoti delovati dovolj zgodaj, da bi lahko ocenil program stabilnosti za leto 2014.
V nacionalnem reformnem programu za leto 2014 je priznana potreba po nadaljnjem
izboljšanju stroškovne učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo in
farmacevtskih odhodkov, npr. s centralizacijo nabave farmacevtskih izdelkov,
pregledom referenčnih storitev, razvojem elektronskih zdravstvenih
kartotek ali okrepitvijo upravljanja zdravstvenih ustanov. Ker naj bi
večji del preostale konsolidacije javnih financ dosegli s prihranki pri
odhodkih, bi bil sistematičen pregled odhodkov na vseh ravneh države
koristen za identifikacijo področij, na katerih bi bilo mogoče prihranke
doseči na rasti prijazen način, ob tem pa zadovoljiti potrebe
najranljivejših.
(11)
V letu 2013 je Španija sprejela nove ukrepe za
omejitev davčnih ugodnosti pri obdavčitvi pravnih oseb. V istem letu
je prav tako dosegla določen napredek pri izboljšanju izpolnjevanja
davčnih obveznosti, in sicer z okrepitvijo boja proti davčnim
goljufijam in neprijavljenemu delu, vendar pa ima pred sabo še velike izzive. V
letih 2013 in 2014 je Španija poleg tega uvedla znižanja prispevkov za socialno
varnost ob zaposlovanju mladih in novih delojemalcev. Po tem, ko bo strokovni
odbor po naročilu vlade predložil celostno poročilo o davčni
reformi, nameravajo pristojni organi v drugem četrtletju leta 2014
predstaviti konkretne zakonodajne predloge. Glede na nacionalni reformni
program za leto 2014 bo cilj predlogov modernizacija davčnega sistema,
zmanjšanje izkrivljanja, ki je škodovalo zaposlovanju, izboljšanje pobiranja
prihodkov, dajanje prednosti gospodarskemu razvoju, zagotovitev tržne enotnosti
in fiskalne nevtralnosti ter okrepitev konkurenčnosti španskega
gospodarstva, pri tem pa prispevati h konsolidaciji javnih financ. Zasnova te
reforme in njeno izvajanje bosta pomembna za prihodnje gospodarske možnosti in
javne finance.
(12)
Finančno stabilnost so okrepili
dokapitalizacija in prestrukturiranje bančnega sektorja ter temeljito
izvajanje programa v okviru evropskega mehanizma za stabilnost za
dokapitalizacijo finančnih institucij iz leta 2012, ki je bilo
dokončano 22. januarja 2014. Vendar vsi problemi španskega
finančnega sektorja še niso odpravljeni in ga je zato treba pozorno
spremljati in upravljati. Poleg tega se izboljšanje pogojev financiranja bank
le postopoma prenaša na financiranje malih in srednjih podjetij (MSP). V
prihodnje je ob nadaljevanju razdolževanja zasebnega sektorja pomembno
zagotoviti nadaljevanje dotoka kredita v uspešne gospodarske panoge. Pristojni
organi so sprejeli več ukrepov za izboljšanje dostopa podjetij do
bančnega in nebančnega financiranja ter za omogočanje
prestrukturiranja dolga gospodarskih družb, vendar so potrebni nadaljnji
strateški ukrepi.
(13)
Trg dela se je nekoliko stabiliziral in v letu 2014
naj bi po pričakovanjih rahlo okreval, in sicer naj bi se povečal
obseg zaposlovanja in znižale stopnje brezposelnosti. Toda stopnja
brezposelnosti, ki je v letu 2013 zabeležila letno povprečje v višini 26,1 %,
ostaja zelo visoka. Posebej zaskrbljujoča je visoka stopnja brezposelnosti
mladih, ki znaša 54,3 %, in znatni višek dolgoročne brezposelnosti v
višini 49,7 % skupne brezposelnosti v letu 2013. Med slednjimi so še zlasti
visoke stopnje dosegli starejši in nizkokvalificirani delavci. Glede na
razpoložljive ocene reforme trga dela iz leta 2012 sta reforma in zaveza
socialnih partnerjev k zmernosti v plačni politiki v letih 2012–2014
omogočili večjo notranjo prožnost podjetij in omejili izgubo delovnih
mest, prispevali k prednostni obravnavi kolektivnih pogodb na ravni podjetij in
k okrepitvi možnosti za podjetja, da ne sodelujejo pri kolektivnih pogodbah.
Reforma je prispevala tudi k zmanjšanju stroškov nadomestil za nezakonito
odpoved delovnega razmerja in k zmanjšanju števila izpodbijanj odpovedi na
sodišču. Prav tako je uvedla nove pogodbe za spodbujanje stabilnega
zaposlovanja v MSP. Leta 2013 in v začetku leta 2014 so bili sprejeti
nadaljnji ukrepi, da bi se omogočila stabilna zaposlitev s krajšim
delovnim časom in bi se začasno znižali prispevki za socialno varstvo
v primeru novih pogodb za nedoločen čas. Vendar se španski trg dela
še naprej spopada s problemom segmentacije, število vrst pogodb ostaja veliko,
prav tako pa vrzel med stroški odpravnin za pogodbe za določen in pogodbe
za nedoločen čas tudi po reformi ostaja med največjimi v EU.
Napredek je bil dosežen tudi pri reformi aktivnih politik zaposlovanja,
vključno z odobritvijo letnega načrta zaposlovanja. Vendar se zdi, da
prihaja do zamud pri ukrepih za modernizacijo in okrepitev javne službe za
zaposlovanje, kar bi lahko ogrozilo uspešno izvajanje novega okvira. Zamuja
tudi popolna operativnost enotnega zaposlitvenega portala. Dosežen je bil
napredek pri spodbujanju sodelovanja z zasebnimi agencijami za posredovanje
zaposlitev, vendar je tudi v to treba še precej vložiti.
(14)
Neustrezne kvalifikacije iz izobraževanja in
usposabljanja glede na potrebe trga dela in velik delež brezposelnih brez
formalne izobrazbe (35,2 %) prispevata k visoki stopnji brezposelnosti
mladih ter k dolgoročni brezposelnosti. Stopnja mladih, ki niso zaposleni
in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ostaja nad povprečjem EU in
močno narašča. Delež dijakov in študentov, ki predčasno
opuščajo izobraževanje in usposabljanje, se sicer zmanjšuje, vendar ostaja
zelo velik (23,5 %). Stopnje doseganja terciarne izobrazbe je stalna, še
vedno pa se premalo uporabljajo poklicno izobraževanje in usposabljanje ter
sheme vajeništva. Poleg tega znanje diplomantov višjega poklicnega
izobraževanja in usposabljanja zaostaja za povprečjem EU. Španija prav
tako pripravlja ukrepe za spodbujanje zaposlovanja mladih. Nacionalna
strategija za zaposlovanje in podjetništvo mladih za obdobje 2013–2016, ki je
bila predstavljena marca 2013, se zdaj izvaja, čeprav je treba nekatere
ukrepe še pripraviti. Španija je na podlagi te strategije sprejela ukrepe za
boj proti brezposelnosti mladih, kar je v skladu s cilji jamstva za mlade.
Nekaj napredka so zabeležili ukrepi za boj proti predčasnemu
opuščanju šolanja in za spodbujanje dvojnega poklicnega izobraževanja in
usposabljanja, vendar ostajata ključnega pomena popolno izvajanje teh
ukrepov in učinkovita uporaba finančnih sredstev. Na področju
dvojnega poklicnega usposabljanja je potrebno stalno usklajevanje med vsemi
deležniki, vključno z nosilci odločanja in ponudniki usposabljanj na
vseh ravneh države ter delodajalci, da bo mogoče racionalizirati sistem,
bolje uskladiti usposabljanje in potrebe trga dela ter zagotoviti združljivost
modelov dvojnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja v vseh regijah.
(15)
Predvsem zaradi razmer na trgu dela pa tudi zaradi
omejene učinkovitosti socialnega varstva pri zmanjševanju revščine je
Španija glede na glavne kazalnike, ki merijo revščino in socialno izključenost,
pod povprečjem EU, pri čemer so še posebej izpostavljeni otroci in
mladi odrasli. V Španiji so kot posledica krize tudi bolj kot kdaj prej upadli
razpoložljivi prihodki gospodinjstev, država pa beleži tudi eno najvišjih ravni
prihodkovne neenakosti v EU. Ključne izzive predstavljajo poenostavitev
postopkov za prosilce za socialno pomoč ter izboljšanje upravljanja in
medinstitucionalnega sodelovanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
Nacionalni akcijski načrt socialnega vključevanja za obdobje 2013–2016
je ustrezen strateški okvir za prilagoditev aktivnih politik zaposlovanja, da
bodo skladnejše s tistimi, ki so bolj oddaljene od trga dela, za odpravljanje
revščine otrok in izboljšanje učinkovitosti služb za podporo
družinam. Poleg tega imajo socialna pomoč in nadomestila omejene
prerazdelitvene učinke v različnih rizičnih skupinah, kar kaže
na neustrezno politiko dodeljevanja. Zaradi premalo usklajevanja med zavodi za
zaposlovanje in socialnimi službami (vključno s tistimi na regionalni in
lokalni ravni) ter upravnega bremena, ki ga predstavlja ocenjevanje shem
minimalnega zajamčenega dohodka, je poleg tega oviran nemoten prehod med
prejemanjem socialne pomoči in ponovno vključitvijo na trg dela.
(16)
Španija je napredovala pri strukturnih reformah, ki
spodbujajo rast in konkurenčnost, in sicer na splošno v skladu z
načrtovanim napredkom iz nacionalnega reformnega programa za leto 2013.
Zakon o zajamčenju enotnosti trga je bil sprejet decembra 2013 in njegovo
kompleksno izvajanje še ni končano. Zakon o podjetništvu, ki je bil
sprejet jeseni 2013, je prav tako omogočil izboljšave okvira za
insolventnost v gospodarskih družbah in prožnejše oblike gospodarskih družb, pa
tudi kar zadeva racionalizacijo shem za podporo internacionalizaciji podjetij.
Področje uporabe hitrega izdajanja dovoljenj je bilo razširjeno, zaradi
česar je postalo odpiranje majhnih maloprodajnih trgovin preprostejše,
sprejeti pa so bili tudi drugi ukrepi za olajšanje pridobivanja dovoljenj za
poslovanje. Vendar pa sekundarna zakonodaja, ki bi omogočila ustanavljanje
družb z omejeno odgovornostjo po sistemu „vse na enem mestu“ v krajših rokih,
ki so bili določeni v zakonu o podjetništvu iz septembra 2013, še ni
sprejeta.  Poleg tega je upravičeno stalno pregledovanje regulativnih ovir
za rast podjetij, med drugim obdavčitev, saj je med Španijo in drugimi
državami euroobmočja glede na velikost gospodarskih družb velika vrzel. Že
dolgo pričakovana reforma poklicnih storitev precej zamuja in bi jo bilo
treba pospešiti. Sprejet ni bil še noben ukrep za odpravo omejitev za
postavitev veleblagovnic z velikimi površinami. Španski sistem za raziskave in
inovacije mora povečati kakovost svojih znanstvenih rezultatov, spodbujati
sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem ter olajšati pretvorbo raziskav in
inovacij v komercialne izdelke. Španska vlada je leta 2013 sprejela nacionalno
strategijo za znanost, tehnologijo in inovacije, ki še čaka na podporo iz
javnih sredstev. Poleg tega še ni končana ustanovitev nove državne
raziskovalne agencije, katere naloga bo učinkovito upravljanje javnih
naložb v raziskave in razvoj.
(17)
Precej je bilo narejenega za odpravo pomanjkanja v
tarifnih prihodkih od električne energije, zlasti z znižanjem stroškov
sistema, čeprav dejanski učinek reforme, predvsem na obnovljive vire
energije, še ni v celoti znan. Vlada proučuje načine čim
učinkovitejše zamejitve negativnih posrednih učinkov insolventnih
cestninskih avtocest na javne finance. Pristojni organi so oblikovali
podatkovno zbirko, ki vsebuje ekonomske, okoljske, prometne in druge kazalnike,
ki se uporabljajo za analizo pred izvedbo naložb v infrastrukturo, niso pa še
vzpostavili neodvisnega opazovalnega urada, ki bi jim pomagal oceniti prihodnje
večje infrastrukturne projekte. Učinkovito konkurenco na
področju potniškega in tovornega železniškega prometa še naprej
preprečujejo tehnične in pravne ovire, zaradi katerih ni mogoče
učinkovito uporabljati obsežne obstoječe infrastrukture.
(18)
Reforma javne uprave napreduje. Reforma lokalne
javne uprave je bila sprejeta decembra 2013 in izvajanje pod vodstvom
strokovnega odbora za reformo javne uprave poteka po načrtih in se bo
nadaljevalo do konca obdobja 2014–2015. Izvajanje reforme pravosodja je na
različnih stopnjah in jo je treba dokončati. Nedavna prizadevanja na
področju reševanja problematike korupcije vključujejo zakon o
preglednosti, javnem dostopu do informacij in dobrem upravljanju, ki je bil
sprejet decembra 2013, pa tudi dva osnutka zakona o nadzoru nad financiranjem
političnih strank in odgovornosti visokih uradnikov. Izvajanje
nacionalnega načrta za obdobje 2012–2014 proti nezakonitemu delu in
goljufijam na področju socialnega varstva poteka. Španija je poleg tega
razširila svojo mrežo mednarodnih sporazumov za izmenjavo informacij, potrebnih
za odmero davka, ter začela izvajati projekt z zasebnimi podjetji, da bi
proučila možne izboljšave upravljanja sistema socialnih prejemkov.
(19)
Komisija je v okviru evropskega semestra opravila
celovito analizo ekonomske politike Španije. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka EU v
prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi
spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v
okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8
v nadaljevanju.
(20)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
španski program stabilnosti, njegovo mnenje[10]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.
(21)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene proučil nacionalni reformni program
in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6
Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1, 2, 3,
4, 6, 7 in 8 v nadaljevanju.
(22)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Španija bi morala ta priporočila izvesti pravočasno
in v celoti –
PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2014–2015
ukrepa, tako da:
1.           Od
leta 2014 naprej okrepi proračunsko strategijo, zlasti s podrobno
opredelitvijo osnovnih ukrepov za leto 2015 in pozneje, da zagotovi odpravo
čezmernega primanjkljaja na vzdržen način do leta 2016, in sicer z
dosego strukturne prilagoditve, določene v priporočilu Sveta v okviru
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Trajna odprava fiskalnih
neravnotežij zahteva verodostojno izvajanje ambicioznih strukturnih reform, da
se poveča sposobnost prilagajanja ter spodbudita rast in zaposlovanje. Po
uspešni odpravi čezmernega primanjkljaja izvaja strukturno prilagajanje za
dosego srednjeročnega cilja v višini najmanj 0,5 % na leto, še
več pa v ugodnih gospodarskih razmerah ali če je treba zagotoviti, da
je pravilo o zadolževanju izpolnjeno, da se zagotovi vzdržno zmanjševanje
visokega deleža javnega dolga sektorja države. Zagotovi, da novi neodvisni davčni
organ čim prej postane popolnoma operativen in da se v celoti izvedejo
preventivni, popravljalni in izvedbeni ukrepi iz sistemskega zakona o
stabilnosti proračuna na vseh ravneh države, vključno z odpravljanjem
komercialnih dolgov v javnem sektorju. Do februarja 2015 opravi
sistematični pregled odhodkov na vseh ravneh države, da tudi v prihodnje
podpre učinkovitost in kakovost javne porabe. Nadaljuje povečevanje
stroškovne učinkovitosti zdravstva, zlasti z nadaljnjo racionalizacijo
odhodkov za farmacevtske izdelke (tudi v bolnišnicah) in okrepitvijo
koordinacije med različnimi vrstami oskrbe, pri tem pa ohrani dostopnost
storitev za vse ranljive skupine. Do konca leta 2014 sprejme celovito
davčno reformo, da uvede preprostejši davčni sistem, ki bo bolj
ugoden za rast in ustvarjanje novih delovnih mest, ohranjanje okolja in
stabilnost prihodkov. V ta namen naj zagotovi prehod na manj izkrivljajoče
davčne prihodke, kot so davek na potrošnjo, okoljski davek (npr. na
motorna goriva) in periodični davki na nepremičnine, odstrani
neučinkovite izdatke za davek na osebni dohodek in davek od dohodka
pravnih oseb, razmisli o znižanju prispevkov delodajalcev za socialno varnost,
zlasti za slabo plačane službe, nadaljuje omejevanje davčnih ugodnosti
pri obdavčitvi pravnih oseb ter sprejme ukrepe za preprečitev, da bi
obdavčevanje oviralo nemoteno delovanje notranjega trga Španije. Okrepi
boj proti davčnim utajam.
2.           Dokonča reformo sektorja
hranilnic, kar zadeva sprejetje sekundarne zakonodaje, in dokonča
prestrukturiranje hranilnic v državni lasti, da pospeši njihovo popolno
okrevanje in omogoči njihovo vrnitev v zasebno lastništvo. Spodbuja
prizadevanja bank za ohranitev krepkih količnikov kapitalske ustreznosti,
spremlja dejavnosti družbe Sareb, da zagotovi pravočasno odprodajo
sredstev s čim nižjimi stroški za davkoplačevalce. Dokonča
ukrepe, ki se še izvajajo, da poveča dostop MSP do financiranja, zlasti z
dokončanjem ukrepov za izboljšanje nebančnega finančnega
posredništva. Odstrani preostala ozka grla iz okvira za insolventnost
gospodarskih družb, zlasti z okrepitvijo strokovnega znanja in izkušenj
stečajnih upraviteljev in izboljšanjem zmogljivosti sodnega sistema za
obravnavo stečajnih zadev, ter razvije stalen okvir za obravnavo
insolventnosti fizičnih oseb.
3.           Pripravi nove ukrepe za
zmanjšanje segmentacije trga dela, da se zagotovijo predvsem trajnostna in
kakovostna delovna mesta, med drugim z zmanjšanjem števila vrst pogodb in
zagotovitvijo uravnoteženega dostopa do pravic do odpravnine. Nadaljuje redno spremljanje
reform trga dela. Spodbuja trende na področju realnih plač, ki so
skladni s ciljem ustvarjanja novih delovnih mest. Okrepi obveznost aktivnega
iskanja zaposlitve pri uveljavljanju nadomestila za brezposelnost. Poveča
učinkovitost in namenskost aktivnih politik trga dela, vključno s
subvencijami za zaposlovanje, zlasti za osebe, ki težje dobijo zaposlitev.
Okrepi usklajevanje med trgom dela ter politikami izobraževanja in
usposabljanja. Pospeši modernizacijo javnih zavodov za zaposlovanje, da zagotovi
učinkovito, posamezniku prilagojeno svetovanje, ustrezno usposabljanje in
usklajevanje ponudbe prostih delovnih mest s povpraševanjem, pri čemer naj
se osredotoči na dolgotrajno brezposelne osebe. Zagotovi dejansko uporabo
javno-zasebnega sodelovanja na področju posredovanja zaposlitev pred
koncem leta 2014 in spremlja kakovost zagotovljenih storitev. Zagotovi pravilno
delovanje enotnega zaposlitvenega portala ter ga dopolni z nadaljnjimi ukrepi v
podporo mobilnosti delovne sile.
4.           Izvede in oceni učinkovitost
strategije za podjetništvo in zaposlovanje mladih za obdobje 2013–2016.
Zagotovi kakovostno ponudbo priložnosti za zaposlitev, vajeništvo in
pripravništvo za mlade ter izboljša vključevanje neregistriranih
brezposelnih mladih v skladu s cilji jamstva za mlade. Učinkovito izvaja
nove sheme izobraževanja, da poveča kakovost primarnega in sekundarnega
izobraževanja. Okrepi svetovanje in podporo za skupine, za katere obstaja
velika verjetnost, da bodo predčasno opustile šolanje. Poveča
relevantnost poklicnega usposabljanja in izobraževanja ter visokošolskega
izobraževanja za trg dela, zlasti z okrepitvijo sodelovanja z delodajalci in s
podpiranjem usposabljanja vodij usposabljanja in mentorjev.
5.           Izvaja Nacionalni akcijski
načrt socialnega vključevanja za obdobje 2013–2016 in oceni njegovo
učinkovitost ter v oceno zajame vse v njem zastavljene cilje. Utrdi
upravno zmogljivost in usklajevanje med zavodi za zaposlovanje ter socialnimi
službami, da zagotovi integrirane mehanizme za podporo ogroženim ter
racionalizira postopke za podporo prehodu med shemami minimalnega
zajamčenega dohodka in trgom dela. Izboljša uporabo shem za družinsko
podporo in kakovost storitev, namenjenih gospodinjstvom z nizkimi dohodki z
vzdrževanimi otroki, da zagotovi progresivnost in učinkovitost socialnih
transferjev.
6.           Zagotovi ambiciozno in hitro
izvajanje zakona št. 20/1013 v zvezi z enotnostjo trga na vseh ravneh uprave.
Sprejme daljnosežno reformo poklicnih storitev in poklicnih združenj do konca
leta 2014, pri čemer naj opredeli poklice, za katere velja obveznost
registracije v okviru poklicne organizacije, ter preglednost in odgovornost
poklicnih združenj, sprosti dostop do neupravičeno rezerviranih dejavnosti
in zavaruje enotnost trga pri dostopu do poklicnih storitev in njihovem
opravljanju v Španiji. Še skrajša trajanje, stroške in število postopkov,
potrebnih za ustanovitev delujočega podjetja. Odpravi neupravičene
omejitve za postavitev veleblagovnic z velikimi površinami, zlasti s spremembo
obstoječih predpisov za regionalno prostorsko ureditev. Identificira vire
za financiranje nove nacionalne strategije za znanost, tehnologijo in inovacije
ter zagotovi operativnost nove državne raziskovalne agencije.
7.           Po reformi iz leta 2013
zagotovi učinkovito odpravo primanjkljaja v elektroenergetskem sistemu od
leta 2014 naprej, vključno s sprejetjem nadaljnjih strukturnih ukrepov,
če je potrebno. Reši problematiko insolventnih cestninskih avtocest, da bi
čim bolj zmanjšala državne stroške. Ustanovi neodvisen organ za opazovanje,
ki prispeva k oceni prihodnjih velikih infrastrukturnih projektov do konca
leta 2014. Sprejme ukrepe za zagotovitev učinkovite konkurence na
področju tovornega in potniškega železniškega prometa.
8.           Na vseh ravneh države izvaja
priporočila odbora za reformo javne uprave. Okrepi kontrolne mehanizme in
poveča preglednost upravnih odločitev, zlasti na regionalni in
lokalni ravni. Dokonča in pozorno spremlja še nedokončane ukrepe za
boj proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu. Sprejme že pripravljene reforme
strukture pravosodja in mreže sodišč ter zagotovi izvajanje sprejetih
reform.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[5]               UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
[6]               C(2013) 8003 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/31

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2017
   (2017/C 261/08)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Španija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 do 3.

               (3)

               Poročilo o državi za Španijo za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi poglobljen pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, katerega rezultati so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja s čezmejnimi učinki. Zlasti se ob presežkih tekočega računa zmanjšujejo neto zunanje obveznosti Španije, ki pa kljub temu ostajajo precejšnje, zato je država izpostavljena spremembam razpoloženja na trgu. Dolg zasebnega sektorja, zlasti družb, se je znatno zmanjšal, medtem ko je dolg gospodinjstev še vedno visok. Gospodarska rast je postala glavno gonilo zmanjševanja dolga, vendar tveganja za fiskalno vzdržnost v srednjeročnem obdobju ostajajo visoka. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov neravnotežij na špansko gospodarstvo ter zaradi njegove velikosti in čezmejnega pomena tudi na ekonomsko in monetarno unijo. Finančni sektor pod vplivom nadaljnjega prestrukturiranja, nizkih stroškov financiranja in gospodarskega okrevanja še naprej kaže visoko stopnjo stabilnosti. V zadnjih letih je bilo ustvarjeno veliko delovnih mest in brezposelnost se hitro znižuje, vendar je še vedno zelo visoka. Reforme trga dela in upočasnitev rasti plač so v zadnjih letih pomembni dejavniki močnega ustvarjanja delovnih mest in krepitve konkurenčnosti.

               (4)

               Španija je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 29. aprila 2017 pa program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v programu stabilnosti za leto 2017 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2018 v skladu s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016 o pozivu Španiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta z dne 8. avgusta 2016). Nominalni primanjkljaj naj bi se še naprej nižal in v letu 2020 znašal 0,5 % BDP. Projekcije odhodkov v programu stabilnosti za leto 2017 upoštevajo uresničenje pogojnih obveznosti, povezanih z avtocestami in finančnim sektorjem, ki v letih 2017 in 2018 znašajo blizu 0,4 % oziroma 0,2 %. Španija v časovnem obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2017, predvidoma ne bo dosegla srednjeročnega cilja izravnanega proračunskega položaja v strukturnem smislu. Preračunani strukturni saldo (5) naj bi v letu 2020 dosegel -1,9 % BDP. V programu stabilnosti za leto 2017 je predvideno, da se bo delež dolga sektorja država v BDP v letu 2017 znižal na 98,8 %, v letu 2018 na 97,6 %, v letu 2020 pa na 92,5 % BDP. Makroekonomske predpostavke v programu stabilnosti za leto 2017 so do leta 2018 verjetne, po tem pa nekoliko ugodne. Na splošno načrtovano doseganje ciljev še vedno temelji na ugodnih gospodarskih obetih, ki pa so povezani s tveganji. Druga tveganja za dosego fiskalnih ciljev izvirajo iz negotovosti glede učinka nedavnih davčnih ukrepov. Če poleg tega upoštevamo še predpostavljeno uresničenje pogojnih obveznosti (ki v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2017 niso upoštevane), program stabilnosti za leto 2017 temelji na precej višji omejitvi odhodkov v letih 2017 in 2018, kot je predvidena v napovedi Komisije. Nazadnje, ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja za leto 2018, še niso bili opredeljeni.

               (7)

               Svet je 8. avgusta 2016 od Španije zahteval, naj do leta 2018 odpravi čezmerni primanjkljaj, in sicer naj zmanjša primanjkljaj sektorja država na 4,6 % BDP v letu 2016, na 3,1 % BDP v letu 2017 in na 2,2 % BDP v letu 2018. To izboljšanje primanjkljaja sektorja država je glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 skladno s poslabšanjem strukturnega salda za 0,4 % BDP v letu 2016 ter njegovim izboljšanjem za 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Španija je v letu 2016 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP, kar je pod ciljem, določenim v sklepu Sveta z dne 8. avgusta 2016. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2017 naj bi se nominalni primanjkljaj ob nespremenjenih politikah v letu 2017 znižal na 3,2 % BDP in v letu 2018 dodatno na 2,6 % BDP, kar je 0,1 % oziroma 0,4 % BDP nad ciljnimi vrednostmi nominalnega primanjkljaja, določenimi v programu stabilnosti za leto 2017 in sklepu Sveta. Napoved v nasprotju s programom stabilnosti za leto 2017 ne predpostavlja uresničenja zgoraj navedenih pogojnih obveznosti. Kumulativni fiskalni napor naj bi bil v obdobju 2016–2017 ravno komaj zagotovljen, v letu 2018 pa ob nespremenjenih politikah po napovedih ne bo dosegel ravni, zahtevane v sklepu Sveta z dne 8. avgusta 2016. Poleg tega je Svet avgusta 2016 zahteval, naj Španija sprejme ukrepe za izboljšanje svojega fiskalnega okvira, vendar v programu stabilnosti za leto 2017 niso omenjeni načrti, da bi se okrepil prispevek pravila glede porabe iz zakona o stabilnosti k vzdržnosti javnih financ. Na splošno Svet meni, da bodo zlasti v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi Španija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast ter zlasti pogoje iz sklepa Sveta z dne 8. avgusta 2016.

               (8)

               Španija še vedno nima jasnega in usklajenega okvira politike javnega naročanja, ki bi zagotavljal pravno skladnost, visoko raven konkurence in gospodarske učinkovitosti (prek učinkovitih mehanizmov predhodnega in naknadnega nadzora), večjo preglednost ter usklajevanje med naročniki in subjekti na vseh ravneh države. Vlada je v letu 2017 predlagala nekatere ukrepe, ki bi izboljšali sistem nadzora javnega naročanja in trenutno čakajo na potrditev parlamenta.

               (9)

               Španija je dosegla napredek pri boju proti korupciji, zlasti kar zadeva preglednost upravnega odločanja, in sicer pri uveljavitvi zakonodaje o preglednosti financiranja strank, razkritju sredstev in navzkrižju interesov. Zdaj se pozornost preusmerja k izvajanju teh ukrepov. Vendar kljub velikemu porastu preiskav na področju korupcije, ki vključujejo primere na lokalni in regionalni ravni, na teh ravneh niso bile razvite preventivne strategije za omejitev tveganj za korupcijo, prav tako pa ni skupne strategije za preprečevanje korupcije, ki bi zajemala vse ravni države. Prav tako še niso bili sprejeti konkretni ukrepi za odpravo drugih pomanjkljivosti, kot so vrzeli v zakonodaji za zaščito žvižgačev, stopnja neodvisnosti nedavno ustanovljenega urada za navzkrižje interesov ter pomanjkanje zakonodaje o lobiranju. Problematični so tudi dolgotrajni sodni postopki pri primerih korupcije. Leta 2015 je bil spremenjen zakon o kazenskem postopku, da bi se omejil čas, določen za preiskave, in zmanjšali neupravičeni zaostanki pri kazenskih postopkih. Ta ukrep pa bi lahko povečal tveganje, da procesni roki ne bi zadoščali za obravnavo zapletenih korupcijskih primerov, če se bodo določbe, ki dopuščajo podaljšanje teh rokov, izkazale za restriktivne.

               (10)

               Čeprav je splošna stopnja DDV v skladu s povprečjem Unije ter je vrzel pri izpolnjevanju obveznosti v zvezi z DDV majhna in še upada, ima Španija razmeroma nizke prihodke iz naslova DDV. Glavni razlog za to je, da Španija v velikem obsegu uporablja oprostitve ali nižje stopnje za različne proizvode in storitve. Zato je imela leta 2014 največjo vrzel v politiki v Uniji (59 % v primerjavi s približno 44 %, kolikor znaša povprečje Unije). Podobno so tudi prihodki Španije iz naslova okoljskih davkov med najnižjimi v Uniji, kljub nekaterim ukrepom, sprejetim v zadnjih letih, zlasti v energetskem sektorju. Obdavčitev onesnaževanja in rabe virov lahko ustvarja višje prihodke in prinese pomembne družbene in okoljske koristi. Prisotna je tudi normativna razpršenost, ki pomeni heterogen pristop do nekaterih okoljskih davkov na regionalni ravni. Kar zadeva odhodke, je vlada pri španski neodvisni fiskalni instituciji AIReF naročila pregled porabe, ki zajema vse ravni sektorja država. Pregled lahko prispeva k opredelitvi področij, na katerih bi bilo mogoče potrebe po odhodkih pokriti z učinkovitejšo rabo virov.

               (11)

               V zadnjih letih je bilo ob podpori reform trga dela in upočasnitve rasti plač ustvarjenih veliko delovnih mest. Brezposelnost se hitro zmanjšuje, vendar ostaja med najvišjimi v Uniji, zlasti med mladimi in nizko usposobljenimi, pri katerih obstaja tveganje umika s trga dela. Skoraj polovica brezposelnih je brez dela več kot eno leto. Španija uvaja ukrepe za podporo mladim, zlasti s širitvijo meril za upravičenost do jamstva za mlade (6), in za okrepitev individualne podpore za dolgotrajno brezposelne. Učinkovitost teh ukrepov je odvisna tudi od uspešnosti regionalnih zavodov za zaposlovanje. Okrepiti bi bilo mogoče njihovo sodelovanje s socialnimi službami, da se izboljša zagotavljanje razširjenih storitev za iskalce zaposlitve, zlasti za dolgotrajno brezposelne in upravičence do shem zajamčenega dohodka. Hkrati bi bilo mogoče okrepiti sodelovanje javnih zavodov za zaposlovanje z delodajalci, zlasti s povečanjem deleža prostih delovnih mest, ki jih posredujejo zavodi za zaposlovanje.

               (12)

               Španija ima enega najvišjih deležev zaposlitev za določen čas v Uniji in številne pogodbe za določen čas se sklenejo za zelo kratko obdobje. Stopnje prehajanja s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas so v primerjavi s povprečjem Unije zelo nizke. Razširjena uporaba pogodb o zaposlitvi za določen čas je povezana z nižjo rastjo produktivnosti (kar vključuje manj možnosti za usposabljanje na delovnem mestu), slabšimi delovnimi pogoji in večjim tveganjem revščine. Zdi se, da nedavne reforme trga dela rahlo pozitivno vplivajo na zmanjševanje segmentacije med pogodbami za nedoločen čas in pogodbami za določen čas, okrepitev inšpekcij dela pa kaže pozitivne rezultate pri obravnavanju zlorab pogodb za določen čas. Vendar nekatere značilnosti španskega trga dela, kot je negotovost v primeru pravnega spora zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi skupaj z razmeroma visokimi odpravninami za delavce s pogodbami za nedoločen čas, še vedno lahko odvračajo od zaposlovanja za nedoločen čas. Poleg tega sistem spodbud za zaposlovanje ostaja razpršen in ni učinkovito ciljno usmerjen na spodbujanje zaposlitev za nedoločen čas. Španija je sicer nedavno ustanovila delovno skupino za kakovost zaposlovanja, vendar po sprejetju sporazuma med vlado in socialnimi partnerji iz leta 2014 še ni oblikovala celovitega načrta za boj proti segmentaciji trga dela.

               (13)

               Med regijami in shemami še vedno obstajajo razlike pri pogojih za upravičenost do shem zajamčenega dohodka ter povezavo med aktivacijo in zaščito. Nekatere ranljive skupine so izključene iz shem zajamčenega dohodka. Omejena učinkovitost shem je delno posledica velikih razlik v ustreznosti in pogojih za dostop pri regionalnih shemah minimalnega dohodka ter razdrobljenosti nacionalnega sistema prejemkov in nadomestil v več shem, ki so namenjene različnim kategorijam iskalcev zaposlitve in jih upravljajo različni organi. Razdrobljenost povzroča prekinitve podpore tistim, ki jo potrebujejo, in ovira zagotavljanje integriranih načinov. V odziv na številne izzive se izvaja študija, katere namen je oceniti učinkovitost nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore. Ciljna naravnanost družinskih prejemkov in nadomestil je slaba. Poleg tega je sistem davčnih ugodnosti na splošno nekoliko regresiven, če upoštevamo vpliv davčnih odbitkov. Poleg tega se uporaba otroškega varstva močno povečuje z rastjo družinskega dohodka, kar kaže na ovire za dostop do varstva za starše z nizkimi dohodki. Zagotavljanje storitev dolgotrajne oskrbe se izboljšuje, vendar se po regijah razlikuje in trenutne potrebe še vedno niso pokrite.

               (14)

               Slabi rezultati izobraževanja negativno vplivajo na dolgoročnejši potencial za rast produktivnosti v Španiji. Kljub pomembnemu izboljšanju v zadnjih letih stopnja zgodnjega opuščanja šolanja ostaja med najvišjimi v Uniji. Med regijami so velike razlike pri zgodnjem opuščanju šolanja in uspehu učencev, zlasti pri osnovnih znanjih. Med glavnimi dejavniki uspešnega šolskega izobraževanja v regijah z dobrimi rezultati sta usposabljanje učiteljev in individualna podpora učencem. Španija ima drugo najvišjo stopnjo ponavljanja razredov v Uniji, kar povečuje tveganje osipa v šolah, zmanjšuje pričakovanja glede uspeha in povečuje stroške izobraževanja. Zaposljivost diplomantov s terciarno izobrazbo ostaja razmeroma nizka. Zmanjšana mobilnost študentov in akademskega osebja, omejene možnosti pripravništev, pomanjkanje spodbud in togost pri upravljanju univerz še vedno predstavljajo ovire za sodelovanje z gospodarstvom na področju izobraževanja ali raziskav.

               (15)

               Za okrepitev produktivnosti in konkurenčnosti bi Španiji koristilo nadaljnje spodbujanje raziskav in inovacij. Vendar se inovacijska uspešnost zmanjšuje in je zdaj na nižji ravni kot leta 2007, medtem ko se vrzel med Španijo in povprečjem Unije postopno povečuje. Nizko inovacijsko uspešnost spremlja upadanje odhodkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj, kar kaže na slabosti pri okviru upravljanja raziskav in inovacij. V začetku leta 2017 je začela delovati državna agencija za raziskave, pristojna za upravljanje sredstev centralne države za financiranje raziskav in inovacij. Zaenkrat ni sistematičnega večletnega načrtovanja proračunov za podporne programe. Poleg tega se učinkovitost podpornih programov ne vrednoti sistematično, da bi se izboljšala njihova zasnova in izvajanje. Zaradi pomanjkanja spodbud in togosti pri upravljanju univerz tudi javno-zasebno sodelovanje ostaja šibko, mobilnost raziskovalcev med javnim in zasebnim sektorjem pa je nizka. Usklajevanje med različnimi ravnmi države ni optimalno, posledično pa se nacionalne in regionalne politike ne izvajajo v popolni sinergiji.

               (16)

               Španska mala podjetja so praviloma znatno manj produktivna kot primerljiva podjetja v drugih velikih državah članicah. Ker so mala podjetja v Španiji zelo razširjena, to pomembno vpliva na produktivnost celotnega gospodarstva. Zmanjšanje ovir za ustanavljanje, poslovanje in rast podjetij bi tako povečalo naložbe in produktivnost. Španska vlada je v zadnjih letih sprejela več ukrepov za olajšanje ustanavljanja podjetij in njihovo rast. Konsolidacija in polno izvajanje teh reform sta bistvena, da bi v celoti izkoristili njihove prednosti. Zakon o enotnosti trga, sprejet leta 2013, prispeva k zmanjšanju dodatnih stroškov za podjetnike, ki jih povzročajo znatne razlike in podvajanja v poslovnih predpisih med posameznimi regijami. Podjetja vse bolj uporabljajo pritožbeni mehanizem, določen v tem zakonu, za pridobitev sodnega varstva zaradi ovir pri dostopu do trga, kar kaže na morebitno potrebo po nadaljnji poenostavitvi postopkov za izdajanje dovoljenj. Za usklajevanje med ustreznimi javnimi upravami, tudi na ravni organov za sektorsko usklajevanje, so potrebna okrepljena prizadevanja. To je bistveno za zagotovitev, da obstoječa in prihodnja zakonodaja na vseh ravneh učinkovito zmanjšuje nepotrebne ovire za vstop na trg, kar vključuje nove poslovne modele v sodelovalnem gospodarstvu. V sektorju trgovine na drobno dvojna dovoljenja za ustanavljanje v tem sektorju še naprej po nepotrebnem omejujejo vstop na trg. Zahteve za dostop do trga v regionalni zakonodaji v zvezi s storitvami najema vozil s šoferji in storitvami kratkoročnega najema stanovanj bi lahko po nepotrebnem ovirale uravnotežen razvoj sodelovalnega gospodarstva. Španija je v prvih mesecih leta 2017 sprejela ukrepe za boljše izvajanje zakona o enotnosti trga, kot so na primer nedavno sprejete smernice za njegovo izvajanje ter objavljeni katalog dobrih in slabih praks pri njegovi uporabi.

               (17)

               Regulacija poklicnih storitev je še vedno sorazmerno omejevalna. Protekcionistične pravice („rezervirane dejavnosti“) se selektivno podeljujejo nekaterim ponudnikom storitev in izključujejo druge, ki imajo ustrezne podobne kvalifikacije. V številnih poklicih je obvezno članstvo v strokovnem združenju. Za gradbene inženirje, arhitekte in turistične vodnike je stopnja restriktivnosti v Španiji višja od tehtanega povprečja Unije. Nižja od povprečja Unije pa je za patentne zastopnike in odvetnike, čeprav za dostop do odvetniškega poklica v Španiji veljajo strožje omejitve kot za kateri koli drug poklic. Osnutek zakona o poklicnih storitvah, ki med drugim predvideva racionalizacijo članstva v strokovnih združenjih, še vedno ni bil sprejet. Ta reforma določa tudi večjo preglednost in odgovornost poklicnih združenj, odpiranje neupravičeno rezerviranih dejavnosti in ohranjanje enotnosti trga pri dostopu do poklicnih storitev in njihovem opravljanju v Španiji.

               (18)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in te ocene preučil nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 –

         PRIPOROČA, da Španija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi skladnost s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016, vključno z ukrepi za okrepitev fiskalnega okvira in okvira javnega naročanja. Izvede celovit pregled odhodkov, da bi opredelila morebitna področja, primerna za izboljšanje učinkovitosti porabe.

               2.

               Okrepi usklajevanje med regionalnimi zavodi za zaposlovanje, socialnimi storitvami in delodajalci, da bi se bolje odzivala na potrebe iskalcev zaposlitve in delodajalcev. Sprejme ukrepe za spodbujanje zaposlovanja za nedoločen čas. Zmanjša regionalne razlike in razdrobljenost pri shemah zajamčenega dohodka in izboljša družinsko podporo, vključno z dostopom do kakovostnega otroškega varstva. Poveča ustreznost terciarnega izobraževanja za potrebe trga dela. Zmanjša regionalne razlike pri rezultatih izobraževanja, zlasti z okrepitvijo usposabljanja učiteljev in individualne podpore učencem.

               3.

               Zagotovi ustrezne in stalne naložbe v raziskave in inovacije ter okrepi njihovo upravljanje na vseh ravneh države. Zagotovi celovito in pravočasno izvajanje zakona o enotnosti trga za obstoječo in prihodnjo zakonodajo.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (UL C 120, 26.4.2013, str. 1).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 14. decembra 2009 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (ECB/2009/26)

text:
               18.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 308/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 14. decembra 2009
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland
   (ECB/2009/26)
   2009/C 308/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland je potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2009.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland je izbrala Deloitte & Touche za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2009 do 2011 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se Deloitte & Touche imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland za poslovna leta 2009 do 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 14. decembra 2009

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0318

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2012ter mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015 /* /2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Italije za leto 2012
ter mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z
dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem
ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočil Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna
mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja,
na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je 13. julija 2010 sprejel
priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in
Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic[5],
ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)
Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v
zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2011 in dal mnenje o
dopolnitvi italijanskega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.
(4)
Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi
letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra
predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji
Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU)
št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem je Italijo
opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(5)
Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni
vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in
socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)
Evropski svet je 2. marca 2012 tudi
pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj
pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove
programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne
programe.
(7)
Italija je 30. aprila 2012 predložila
program stabilnosti za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za
leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala
njuna medsebojna povezanost. Komisija je v poglobljenem pregledu iz
člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 preučila tudi, ali so
Italijo prizadela makroekonomska neravnotežja. Komisija je v svojem
poglobljenem pregledu ugotovila[7],
da ima Italija težave z neravnotežjem, ki pa ni čezmerno. Medtem ko se
javni dolg podrobno preverja že v okviru Pakta za stabilnost in rast, je treba
posvetiti pozornost makroekonomskim razmeram na področju izvozne
uspešnosti, da se zmanjša tveganje škodljivih učinkov za delovanje
gospodarstva.
(8)
Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu s
členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je
makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, verjeten, če se
pogoji na finančnih trgih ne bodo še naprej slabšali. V skladu z napovedjo
Komisije iz pomladi 2012 predvideva, da se bo BDP letos močno zmanjšal, v
letu 2013 pa postopno povečal. Skladno s postopkom o čezmernem
primanjkljaju je cilj proračunske strategije, opisane v programu, do
leta 2012 doseči javnofinančni primanjkljaj, ki bi bil nižji od
referenčne vrednosti 3 % BDP, kar bi temeljilo na omejevanju
nadaljnjih odhodkov in dodatnih prihodkih. Po odpravi čezmernega
primanjkljaja program potrjuje srednjeročni proračunski cilj uravnoteženega
proračunskega položaja v strukturnem smislu, ki ustrezno odraža zahteve
Pakta za stabilnost in rast. Načrtuje ga doseči v letu 2013, tj. eno
leto prej, kot določa predhodni program stabilnosti. Na podlagi
(preračunanega) strukturnega primanjkljaja[8]
naj bi bila načrtovana povprečna letna fiskalna konsolidacija v
obdobju 2010–2012 precej nad 0,5 % BDP, kot priporoča Svet skladno s
postopkom o čezmernem primanjkljaju. Predvidena hitrost prilagajanja v
strukturnem smislu v letu 2013 omogoča doseganje srednjeročnega cilja
v navedenem letu in načrtovano stopnjo rasti javnofinančnih odhodkov,
če bodo diskrecijski ukrepi glede prihodkov ustrezali referenčni
vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Po programu naj bi bil
delež javnega dolga najvišji leta 2012, nato pa naj bi se s
povečevanjem primarnega presežka začel vse hitreje zmanjševati. Obdobje
2013–2014 bo za Italijo prehodnega značaja, njeni proračunski
načrti pa bodo zagotovili zadosten napredek pri zagotavljanju skladnosti s
ciljem glede zmanjšanja dolga, kot potrjuje tudi napoved Komisije iz pomladi
2012. V skladu z načrti bo cilj glede zmanjšanja dolga dosežen konec
prehodnega obdobja (2015). Za doseganje navedenega ciljnega primanjkljaja in
dolga bo potrebno strogo in polno izvrševanje proračuna na področju
korektivnih ukrepov, sprejetih v obdobju 2010–2011. Zdi se, da je Italija
izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih
financ.
(9)
Kar zadeva fiskalni okvir, je italijanski parlament
potrdil zakon, ki v italijansko ustavo vključuje pravilo o uravnoteženem
proračunu. Sprejeti je treba zakonodajo za izvajanje, da se opredelijo
ključne lastnosti pravila, tj. načini izvedbe in ustrezni korekcijski
mehanizmi ter odstopne klavzule, pa tudi potrebne uskladitve med različnimi
ravnmi upravljanja. Vlada je zavezana trajnemu izboljševanju učinkovitosti
in kakovosti javne porabe prek poglobljenih pregledov odhodkov na vseh ravneh
upravljanja. Pregledi morajo omogočati tudi dajanje prednosti odhodkovnim
postavkam, ki spodbujajo rast. Z istim namenom poteka preusmerjanje uporabe
strukturnih skladov prek ukrepov, sprejetih marca 2011, in z akcijskim
načrtom za kohezijo iz novembra 2011, katerega namen je tudi pospešitev
črpanja sredstev iz strukturnih skladov. Vendar črpanje sredstev in
tako tudi izvajanje načrta še naprej ovira resno pomanjkanje zmogljivosti
javne uprave, zlasti v regijah, na katere se nanaša cilj konvergence.
(10)
Struktura davčnega sistema ter visoka stopnja
davčnih utaj in dela na črno škodljivo vplivata na gospodarsko
uspešnost države. Tudi na davčno disciplino in davčno upravljanje
vplivajo obsežni davčni izdatki ter zapleteni in težavni upravni postopki.
Delni prenos davčne obremenitve s proizvodnih dejavnikov na porabo in
premoženje, ki je bil že izveden, je pomemben prvi korak k zagotavljanju rasti
prijaznejše davčne strukture, vendar je treba ta prenos povečati, ob
tem pa upoštevati distribucijske učinke.
(11)
Sporazum socialnih partnerjev iz junija 2011 o
reformi okvira za pogajanja o plačah je prenesen v zakonodajo. Moral bi
omogočiti širšo uporabo pogodb na ravni podjetij ob večjem
upoštevanju potreb določenih proizvodnih dejavnosti. Vendar je treba
sistem pogajanj o plačah še nadalje reformirati, da bo mogoče
reševati vprašanje bolj dinamičnih nominalnih stroškov dela na enoto v
primerjavi s trgovinskimi partnericami, ki ima pomembno vlogo pri izgubi
konkurenčnosti Italije, pri čemer je treba dovoliti prožnejšo
ureditev tudi na nacionalni sektorski ravni. Aprila 2012 je vlada
predlagala ambiciozno reformo trga dela za odpravo težav, s katerimi se
italijanski trg dela že dolgo sooča, vključno z razdrobljenostjo. To
reformo je treba nujno sprejeti in pri tem zagotoviti, da ostaneta njen cilj in
stopnja ambicioznosti sorazmerna z izzivi italijanskega trga dela. Pozorno je
treba spremljati obseg in učinkovitost liberalizacije zavodov za
zaposlovanje.
(12)
Kljub prizadevanjem za povečanje stopnje
zaposlenosti žensk, zlasti z usmerjenimi davčnimi spodbudami, je stopnja
zaposlenosti žensk v Italiji občutno nižja (46,5 % leta 2011) od
povprečja v EU‑27 (58,5 % leta 2011). Potrebi so nadaljnji
ukrepi na področju zmogljivosti za otroško varstvo in oskrbo starejših. Izziv
je zlasti velik za starejše ženske, zaposlene v zasebnem sektorju, saj se bo
upokojitvena starost za ženske med letoma 2012 in 2018 zvišala za pet let.
(13)
Brezposelnost mladih v Italiji je leta 2011
znašala v povprečju 29,1 %, v prvih mesecih leta 2012 pa se je še
povečala. Visoka je zlasti stopnja brezposelnosti visokošolskih
diplomantov in obstaja neskladje med pridobljenimi spretnostmi in znanji ter
spretnostmi in znanji, ki ustrezajo povpraševanju na trgu dela. Spodbujanje
vajeništva kot glavne točke vstopa na trg dela je dobrodošlo, vendar je še
vedno potrebno izvajanje ustreznih instrumentov, kot so novi sistem poklicnih
standardov in standardov usposabljanja ter sistemi za certifikacijo znanj. Komisija
je ustanovila akcijsko skupino za reprogramiranje kohezijskega sklada v korist
ukrepov v podporo zaposlovanju mladih in za razvoj MSP.
(14)
Delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, znaša na
nacionalni ravni 18,8 % z velikimi razlikami na regionalni ravni, ima pa
škodljive učinke na brezposelnost mladih. Treba je sprejeti bolj usmerjene
in usklajene ukrepe za reševanje izzivov zgodnjega opuščanja šolanja, pri
tem pa kombinirati ukrepe za preprečevanje, posredovanje in nadomestila. Treba
je popraviti neučinkovitost sistema visokega šolstva, tudi s polnim
izvajanjem reforme univerz iz leta 2010 ter močnejšo povezavo med
uspešnostjo univerz in dodeljevanjem javnih sredstev.
(15)
Italija je sprejela pomembne ukrepe za
liberalizacijo storitev, zlasti poklicnih, ter izboljšanje konkurence v
omrežnih panogah. Vendar v energetskem in prometnem sektorju ostaja veliko
zapletenih izzivov, zlasti kar zadeva železnice in pristanišča, kjer
ostajajo precejšnja ozka grla v infrastrukturi in na trgu.
(16)
Čeprav so bili že sprejeti nekateri ukrepi za
spodbujanje poenostavitve uprave, je poslovno okolje v Italiji še vedno
zapleteno. Zlasti za pravosodni sistem so značilne številne pomanjkljivosti
na področju uporabe virov, postopkov in institucionalne organizacije, ki
se odražajo v slabi učinkovitosti italijanskega civilnega pravosodja,
zlasti dolgotrajnih postopkih in številnih zaostankih.
(17)
Dostop MSP do financiranja je težaven, intenzivnost
tveganega kapitala pa je nizka. Decembra 2011 je bil uveden odbitek za nov
lastniški kapital, ki družbam omogoča, da fiktivni donos novih kapitalskih
injekcij izključijo iz obdavčljivega dohodka. To naj bi pospešilo
povečanje velikosti MSP in naložbe v inovacije. Čeprav so bili
sprejeti nekateri ukrepi za spodbujanje zasebnih raziskav in razvoja, zlasti
refinanciranje davčnih dobropisov za poslovne naložbe v raziskave, je
intenzivnost nizka in izvede se malo projektov inovativne narave.
(18)
Italija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela
številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih lansko leto, se
nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti,
izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti.
Komisija je ocenila izvajanje obvez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je
upoštevala pri priporočilih.
(19)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo italijanske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti
in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljeni pregled. Glede na
to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z
vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic
EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih v točkah 1 do 7 spodaj.
(20)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
italijanski program stabilnosti, njegovo mnenje[9]
pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj.
(21)
Svet je ob upoštevanju rezultatov poglobljenega
pregleda, ki ga je izvedla Komisija, in te ocene proučil nacionalni
reformni program Italije za leto 2012 in italijanski program stabilnosti. Njegova
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011
so izražena zlasti v priporočilih v točkah 1 do 7 spodaj –
PRIPOROČA, naj Italija v obdobju
2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.
Izvaja naj proračunsko strategijo, kot je
načrtovana, ter zagotovi odpravo čezmernega primanjkljaja v letu
2012. Zagotovi naj načrtovane strukturne primarne presežke, da se bo
razmerje med dolgom in BDP do leta 2013 začelo zmanjševati. Zagotovi naj
ustrezen napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja ob
hkratnem doseganju referenčne vrednosti za odhodke in zadostnem napredku
pri doseganju skladnosti s ciljem zmanjšanja dolga.
2.
Zagotovi naj, da bodo opredelitve ključnih
lastnosti ustavnega pravila o uravnoteženem proračunu, vključno z
ustrezno usklajenostjo med različnimi ravnmi upravljanja, skladne z
okvirom EU. Prizadeva naj si za trajno izboljševanje učinkovitosti in
kakovosti javne porabe z načrtovanim pregledom porabe in izvajanjem
akcijskega načrta za kohezijo iz leta 2011, da se izboljša črpanje in
upravljanje sredstev EU, zlasti na jugu Italije.
3.
Sprejme naj nadaljnje ukrepe za odpravljanje
brezposelnosti mladih, vključno z boljšo usklajenostjo med potrebami trga
dela in izobrazbo ter olajšanjem vstopa na trg dela, tudi s spodbudami za ustanavljanje
podjetij in zaposlovanje delavcev. Spodbuja naj priznavanje znaj in
kvalifikacij na nacionalni ravni za spodbujanje mobilnosti delovne sile. Sprejme
naj ukrepe za zmanjšanje opuščanja visokošolskega študija in
preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja.
4.
Sprejme naj reformo trga dela kot prednostno nalogo
pri odpravljanju razdrobljenosti trga dela in vzpostavi celovit sistem
nadomestil za brezposelnost. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za spodbujanje
udeležbe žensk na trgu dela, zlasti z zagotavljanjem varstva otrok in oskrbe
starejših. Za povečanje stroškovne konkurenčnosti naj okrepi povezavo
med plačami na sektorski ravni in produktivnostjo z nadaljnjimi
izboljšavami okvira za določanje plač v posvetovanju s socialnimi
partnerji ter v skladu z nacionalnimi praksami.
5.
Nadaljuje naj boj proti davčnim utajam. Preganja
naj sivo ekonomijo in delo na črno, na primer s poostritvijo pregledov in
kontrol. Sprejme naj ukrepe za zmanjšanje obsega davčnih
oprostitev, olajšav in nižjih stopenj DDV ter poenostavi davčni zakonik. Sprejme
naj nadaljnje ukrepe za prenos davčnega bremena s kapitala in dela na
lastnino in potrošnjo, pa tudi okolje.
6.
Izvede naj sprejete ukrepe za liberalizacijo in
poenostavitev ukrepov v storitvenem sektorju. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za
izboljšanje dostopa do trga za mrežne panoge, pa tudi infrastrukturne
zmogljivosti in medsebojne povezave.
7.
Nadalje naj poenostavi regulativni okvir za
podjetja in spodbuja upravne zmogljivosti. Izboljša naj dostop do
finančnih instrumentov, zlasti lastniškega kapitala, za financiranje rasti
podjetij in inovacij. Izvede naj načrtovano reorganizacijo civilnega
pravosodja ter spodbuja uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov.
V Bruslju,
                                                                       Za Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011,
str. 25.
[3]               COM(2012) 318 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[5]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 156 final.
[8]               Ciklično
prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe
Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij, predloženih v programu,
z uporabo skupno dogovorjene metodologije.
[9]               Po členu 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne  14. marca 2006  o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2004

text:
               18.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 81/11

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 14. marca 2006
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2004
   (2006/222/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP–ES, podpisane 15. decembra 1989 v Lomeju, kakor je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauritiusu,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP–ES (1), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) tega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP–ES (2), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2004 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2004, skupaj z odgovori Komisije (3),
   ker Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS v skladu s členom 33(3) omenjenega notranjega sporazuma,
   ker je Komisija dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2004 na splošno zadovoljivo izvajala –
   PRIPOROČA, da Evropski parlament Komisiji podeli razrešnico glede izvajanja dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2004.

      V Bruslju, 14. marca 2006

            Za Svet

            Predsednik

         K.-H. GRASSER

      (1)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (2)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (3)  UL C 301, 30.11.2005, str. 249.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/65

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/19
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) ter člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Poljske za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljske ni opredelila kot države članice, za katero bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Poljska je 25. aprila 2012 predložila konvergenčni program, ki zajema obdobje 2012–2015, 27. aprila 2012 pa nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten in skladen z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012. Namen proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2012 in do leta 2015 doseči srednjeročni proračunski cilj. Konvergenčni program tako potrjuje srednjeročni proračunski cilj glede primanjkljaja v višini 1 % BDP, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja je skladno z rokom, ki ga je določil Svet, načrtovana fiskalna prilagoditev pa ustreza priporočilu Sveta v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega primanjkljaja (5) je načrtovano letno napredovanje pri doseganju srednjeročnega cilja višje od 0,5 % BDP (v strukturnem smislu). Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov stopnja rasti javnofinančnih odhodkov v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast za celotno programsko obdobje, jo pa za malenkost presega v letu 2013. Za ustrezno približevanje srednjeročnemu cilju bodo morda potrebna dodatna prizadevanja, saj temelji predvsem na precejšnjem zmanjševanju odhodkov za javne naložbe in ni ustrezno podprto s podrobnimi ukrepi v zadnjih letih konvergenčnega programa. Bruto javni dolg naj bi na Poljskem ostal pod 60 % BDP v celotnem programskem obdobju. Nacionalni organi napovedujejo, da se bo postopoma zmanjšal s 56,3 % BDP leta 2011 na 49,7 % BDP leta 2015, Komisija pa ob upoštevanju morebitnih tveganj za načrte za konsolidacijo meni, da bo znižanje počasnejše.

               (11)

               Vlada še ni sprejela ukrepov za izvedbo stalnega izdatkovnega fiskalnega pravila do leta 2013. Izvajanje stalnega pravila je še vedno v pripravi in do sedaj niso bile posredovane nobene informacije v tej povezavi. Prav tako ni napredka pri prilagajanju klasifikacije nacionalnih računov evropskemu sistemu računov (standardi ESA95) in izboljševanju usklajevanja v proračunskem postopku med različnimi vladnimi ravnmi.

               (12)

               Brezposelnost mladih presega povprečje EU in je predvsem posledica neskladij med znanjem in spretnostmi ter majhno razpoložljivostjo vajeništva in učenja ob delu. Načrtujejo se ukrepi za olajšanja vstopa mladih na trg dela. Zdi se, da so glavni razlog za razdrobljenost trga dela in revščino zaposlenih, ki je med največjimi v Uniji, zlorabe samozaposlovanja in civilnopravnih pogodb, ki jih ne ureja delovno pravo. Poleg tega je treba pregledati obseg in ustreznost nadomestil za zaposlene z nizkimi dohodki.

               (13)

               Poljska je začela v drugi polovici leta 2011 izvajati ambiciozno reformo visokega šolstva. Njen namen je okrepiti povezave med univerzo in podjetji ter odpraviti neskladja med znanjem in spretnostmi diplomantov ter potrebami trga dela. Študij naj bi postal prožnejši in bolj prilagodljiv na spremembe potreb trga dela. Spodbuja tudi samozaposlovanje. Kljub temu je treba izboljšati primernost in kakovost izobraževanja s posebnim poudarkom na zasebnih visokošolskih ustanovah.

               (14)

               Povečati je treba udeleženost žensk na trgu dela z izboljšanjem sistema otroškega varstva. Delež otrok v predšolskem izobraževanju na Poljskem je najnižji v Evropi. Vzrok za to so pomanjkanje mest, ustrezne infrastrukture in usposobljenega osebja. Napoved vlade, da bo predšolskim ustanovam (za otroke od 3 do 5 let) namenila dodatna sredstva, ni upoštevana v zakonu o proračunu iz leta 2012, ki zmanjšuje subvencije za šolstvo. Zaradi tega nekatere občine zapirajo šole in vrtce.

               (15)

               Za odpravljanje majhne udeleženosti starejših delavcev na trgu dela je Poljska sprejela splošno pokojninsko reformo. Zakonsko predpisana upokojitvena doba se bo od leta 2013 postopoma zviševala, tako da bo dosegla 67 let, in sicer za moške leta 2020 (trenutno 65 let), za ženske pa leta 2040 (trenutno 60 let). Poljska si še naprej prizadeva za omejevanje ugodnih upokojitvenih pogojev za uniformirane službe. Leta 2011 je Poljska uvedla nekatere spremembe v delovanju sklada socialnega zavarovanja za kmete (KRUS). Vendar pa je reforma začasna in s stališča trga dela nezadostna. Za rudarje se še vedno uporablja posebna pokojninska ureditev.

               (16)

               Namen nedavnih reform za izboljšanje raziskovalnega okolja je usmerjanje financiranja v ustanove, ki so najbolj uspešne. Nacionalni raziskovalni program, sprejet avgusta 2011, je pomemben korak k temu. Vendar pa še ni jasno, kako so prednostne naloge programa povezane s politiko inovacij in industrijsko politiko ter kako ti politiki prispevata k njihovi uresničitvi.

               (17)

               Obstoječe omejitve pri zagotavljanju strokovnih storitev so velika ovira nadaljnji rasti, zlasti v gradbeništvu, prometu in zdravstvu. Vlada je napovedala, da namerava za polovico zmanjšati regulacijo strokovnih storitev, in sicer kar zadeva zahteve o izobrazbi in pridobivanje licenc. Kljub prizadevanjem je upravno breme za podjetja še vedno visoko, javna uprava pa ni dovolj učinkovita. Glavni razlogi za zaskrbljenost so visoki stroški skladnosti, zapletena in nestabilna davčna zakonodaja, pomanjkljivo izvrševanje pogodb, dolgotrajni in težavni postopki za pridobivanje licenc in dovoljenj, evidentiranje nepremičnin in prostorska zakonodaja. Sodni postopki in drugi pravni ukrepi so dolgotrajni, veliko je nerešenih zadev.

               (18)

               Nezadostno izvajanje zakonodaje EU ovira rast in konkurenco v energetskem sektorju, zlasti kar zadeva drugi in tretji sveženj pravil na področju energetike, Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (6) (Direktiva o energiji iz obnovljivih virov) ter postopke za ugotavljanje kršitev, ki so v teku. Čeprav se omrežje avtocest in hitrih cest s pomočjo financiranja EU hitro razvija, je potreba po naložbah v železniško omrežje še toliko večja zaradi zelo slabega stanja infrastrukture. Poljska sredstev Kohezijskega sklada, ki so na voljo za to, ne izkorišča v polni meri. Še vedno obstajajo ovire za učinkovito izvajanje železniškega trga.

               (19)

               Poljska je sprejela številne zaveze v okviru Pakta „euro plus“. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

               (20)

               Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo poljske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 6 v nadaljevanju.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program za leto 2012, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Poljska v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi načrtovani napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja. V ta namen naj v polni meri izvršuje proračun za leto 2012 ter doseže ustrezno strukturno prilagoditev, določeno v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato naj podrobno opredeli ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev izvajanja proračunske strategije za leto 2013 in pozneje, kot je predvideno, pri čemer naj zagotavlja ustrezno strukturno prilagoditev, da se zagotovi zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega cilja, vključno z doseganjem referenčne vrednosti za odhodke. V prihodnje naj čim bolj omeji zniževanje odhodkov, ki pospešujejo rast, in izboljša upoštevanje davčnih predpisov.

               2.

               Pospeši naj reformo fiskalnega okvira s sprejetjem zakonodaje za uvedbo stalnega izdatkovnega fiskalnega pravila do leta 2013. To pravilo bi moralo biti skladno z evropskim sistemom računov. Sprejme naj ukrepe za okrepitev mehanizmov usklajevanja med različnimi vladnimi ravnmi v srednjeročnem obdobju in letnih proračunskih postopkov.

               3.

               Za zmanjšanje brezposelnosti mladih naj poveča razpoložljivost vajeništva in učenja ob delu, izboljša kakovost poklicnega usposabljanja ter sprejme predlagano strategijo vseživljenjskega učenja. Bolje naj uskladi rezultate izobraževanja in potrebe trga dela ter izboljša kakovost poučevanja. Za odpravljanje razdrobljenosti trga dela in revščine zaposlenih naj omeji čezmerno uporabo civilnopravnih pogodb ter razširi poskusno dobo na pogodbe o zaposlitvi za določen čas.

               4.

               Okrepi naj prizadevanja za povečanje udeleženosti žensk na trgu dela ter poveča število vpisnih mest tako v zgodnjem otroškem varstvu kot v predšolskem izobraževanju z zagotovitvijo stabilnega financiranja in naložb v javno infrastrukturo, usposobljenega osebja in dostopnih cen. Odpravi naj uveljavljeno prakso zgodnjega upokojevanja, da se poveča upokojitvena starost. Postopoma naj ukine posebno pokojninsko ureditev za rudarje in te vključi v splošno ureditev. Sprejme naj ambicioznejše trajne ukrepe za reformo sklada socialnega zavarovanja za kmete (KRUS), da se bodo bolje upoštevali prihodki posameznikov.

               5.

               Okrepi naj prizadevanja za povečanje spodbud za naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije in energetsko učinkovitost, pospešitev razvoja čezmejnih povezav električnih omrežij in povečanje konkurence v sektorju plina s postopnim odpravljanjem reguliranih cen in vzpostavitvijo platforme za trgovanje s plinom. Izboljša naj dostop do financiranja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti prek jamstev in premostitvenega financiranja.

               6.

               Okrepi naj prizadevanja za povečanje spodbud za naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije in energetsko učinkovitost v celotni energetski verigi, pospešitev razvoja električnega omrežja, vključno s čezmejnimi povezavami, in odpravo ovir v čezmejni izmenjavi električne energije ter povečanje konkurence v sektorju plina s postopnim odpravljanjem reguliranih cen in vzpostavitvijo platforme za trgovanje s plinom. Poveča naj vlogo in sredstva regulatorja železniškega trga ter zagotovi učinkovito in hitro izvajanje projektov za naložbe v železnico. Zmanjša naj omejitve za poklicne storitve ter poenostavi izvrševanje pogodb in zahteve za gradbena dovoljenja.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 217, 23.7.2011, str. 5.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

      (7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 24. avgusta 2017 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banco de Portugal (ECB/2017/24)

text:
               2.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 292/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 24. avgusta 2017
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banco de Portugal
   (ECB/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal, družbe PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., je potekel po reviziji za poslovno leto 2016. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2017.

               (3)

               Banco de Portugal je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2017 do 2021 izbrala družbo Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal za poslovna leta 2017 do 2021.

      V Frankfurtu na Majni, 24. avgusta 2017

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2008 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banque centrale du Luxembourg (ECB/2008/16)

text:
               22.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/5

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 17. novembra 2008
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2008/16)
   (2008/C 299/02)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 27.1,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Banque centrale du Luxembourg bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2009.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2009 do 2013 izbrala družbo KPMG AUDIT SARL –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba KPMG AUDIT SARL imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg za poslovna leta od 2009 do 2013.

      V Frankfurtu na Majni, 17. novembra 2008

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET