title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/79

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2016
   (2016/C 299/19)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Finska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

               (2)

               Poročilo o državi za Finsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti izgubo stroškovne konkurenčnosti, ki se je nakopičila v več letih, kar je predvsem posledica daljšega obdobja, v katerem je bila rast plač višja od rasti produktivnosti, kar je povzročilo močno poslabšanje tekočega računa med letoma 2008 in 2012. Analiza je tudi opozorila na znatna srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost že tako obremenjenih javnih financ.

               (3)

               Finska je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,05 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,2 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na finske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi upoštevanja teh stroškov je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili finski organi.

               (6)

               Za Finsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) PDEU, saj je dolg sektorja država na Finskem v letu 2015 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje izboljšanje nominalnega salda na – 2,5 % BDP v letu 2016 in na – 1,3 % BDP v letu 2020. Vlada načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2019 pri 67,4 %, nato pa se v letu 2020 znižal na 67,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za dosego srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2019 niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek izrednega pritoka beguncev izključen iz ocene. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Delež javnega dolga v BDP naj bi še naprej naraščal in v letu 2017 dosegel 66,9 %. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)

               Odhodki za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se bodo zaradi staranja prebivalstva in zmanjševanja delovne sile povečali s 23,1 % leta 2013 na 26,9 % BDP do leta 2030. Finska je januarja 2016 izvedla pokojninsko reformo, po kateri bo zakonsko določena upokojitvena starost od leta 2027 vezana na spremembo pričakovane življenjske dobe. Socialne in zdravstvene storitve, ki jih zagotavljajo občine, znašajo 10 % BDP. Brez reforme sistema naj bi se ti odhodki nominalno in kot delež BDP povečevali za 2,4 % na leto. Dogovorjen je bil glavni osnutek dolgoročne upravne reforme in prestrukturiranja zdravstvenih in socialnih storitev. Med glavnimi cilji reforme je dolgoročno zmanjšanje vrzeli v vzdržnosti za 3 milijarde EUR z boljšim obvladovanjem stroškov. To bo doseženo s povezovanjem storitev, večjimi ponudniki storitev in digitalizacijo. Preden bo lahko reforma izvedena, kar naj bi bilo po načrtih od leta 2019, je treba določiti še vse podrobnosti in spremeniti že vzpostavljene načrte upravljanja. Vlada je napovedala, da bodo ukrepi za izvedbo reforme predstavljeni konec leta 2016. Obseg reforme in kratek rok za njeno izvedbo pomenita, da bo dejanska izvedba izziv. Zato je pomembno pravočasno sprejetje zakonodajnih predlogov.

               (8)

               Za obnovitev finske konkurenčnosti je nujno treba izboljšati delovanje trga dela, in sicer na več načinov. Na agregatni ravni so bila povečanja plač od centralno dogovorjenega plačnega sporazuma konec leta 2013 zmerna. V skladu s sporazumom se je medletno povečanje dogovorjenih plač upočasnilo z 1,3 % v zadnjem četrtletju leta 2013 na 0,5 % v četrtem četrtletju leta 2015. Socialni partnerji so se junija 2015 odločili za podaljšanje sporazuma v leto 2016. Vendar si rast produktivnosti dela še ni opomogla, zato naj bi se nominalni stroški dela na enoto po napovedih povečevali, čeprav počasneje. Opravljena so bila pogajanja za ponovno vzpostavitev stroškovne konkurenčnosti. Socialni partnerji so se 29. februarja 2016 dogovorili o paktu za konkurenčnost. Pakt je treba prenesti v sektorske sporazume, preden se ga lahko začne izvajati. Pakt za konkurenčnost bo dopolnjen z ukrepi, o katerih so se dogovorili socialni partnerji, da se zagotovita večja prožnost trga dela in nov model za rast plač z vezanostjo plač v drugih sektorjih na plače v sektorjih, ki se soočajo z zunanjo konkurenco. Ukrepe na trgu dela je pomembno izvesti na način, ki v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev.

               (9)

               Zaradi zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva je pomembno izboljšati udeležbo na trgu dela. To zahteva stalna prizadevanja za vključevanje starejših delavcev, mladih, dolgotrajno brezposelnih in nizkokvalificiranih delavcev na trg dela. Stopnja zaposlenosti se je zmanjšala za več kot dve odstotni točki, in sicer z najvišje ravni 70,6 % v obdobju pred krizo leta 2008 na 68,5 % leta 2015, medtem ko se je brezposelnost povečala s 6,4 % na 9,4 %. Stopnja zaposlenosti starejših se postopno izboljšuje, ostajajo pa nekatere možnosti zgodnjega umika s trga dela v obliki podaljšanega izplačevanja nadomestil za brezposelnost do upokojitve za starejše delavce („predor brezposelnosti“), kar bi lahko omejilo pozitiven učinek pokojninske reforme, sprejete leta 2016, če ne bo zmanjšano. Učinki sprememb v parametrih predora brezposelnosti prejšnje pokojninske reforme bodo ocenjeni leta 2019. Dolgotrajna brezposelnost se je med letoma 2008 in 2014 močno povečala, in sicer z 1,2 % na 1,9 % celotne delovne sile, čeprav se je veliko dolgotrajno brezposelnih nazadnje umaknilo iz delovne sile. Brezposelnost mladih se je v letu 2015 povečala na 22,4 %. Zaradi slabega delovanja trga dela so najbolj prizadete nizkokvalificirane osebe. Zmanjšanje proračuna za aktivne politike zaposlovanja v času, ko je čedalje večje povpraševanje po takšnih ukrepih, bi lahko škodovalo možnostim zgoraj navedenih skupin za vrnitev na delo. Kar zadeva aktivacijo, lahko zapleten sistem socialnih prejemkov z različnimi vrstami nadomestil privede do znatne stopnje neaktivnosti in tveganja pasti nizkih plač. Obravnavanje teh pasti in uvajanje pozitivnih spodbud za sprejetje zaposlitve, kot so boljše možnosti za združevanje zaposlitve in socialnih prejemkov, sta še posebej pomembna zaradi zmanjšanja proračuna za aktivne politike zaposlovanja. Prihod razmeroma velikega števila migrantov in beguncev na Finsko leta 2015 bi bilo mogoče uporabiti za preprečevanje posledic staranja prebivalstva, vendar le, če bodo uspešno vključeni na trg dela in v izobraževalni sistem. Na trgu dela so težave z usklajevanjem ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih, ki so delno posledica strukturnih sprememb v gospodarstvu, saj se nova delovna mesta ustvarjajo na geografskih območjih in panogah, kjer delovna mesta niso bila zgubljena. Potrebni so ukrepi za povečanje števila cenovno dostopnih stanovanj na območju Helsinkov in učinkovite politike za pomoč ljudem pri izpopolnjevanju njihovih znanj in spretnosti ter iskanju dela.

               (10)

               Poslovno okolje na Finskem je prav tako dobro ali boljše kot v drugih naprednih gospodarstvih. Vendar na splošno konkurenčnost finskega gospodarstva vpliva pomanjkanje konkurence, zlasti na področju storitev, usmerjenih predvsem na domači trg, kot so trgovina na drobno in prevozne storitve. Podjetja so kot ovire za vstop in rast na nekaterih trgih navedla čezmerne regulativne zahteve. Za spodbujanje podjetništva in naložb je treba te čezmerne zahteve obravnavati. V maloprodajnem sektorju bodo z reformo predpisov o prostorskem načrtovanju uvedena prožnejša pravila glede velikosti in lokacije prodajaln. Menjalni sektor se še naprej prestrukturira in bi mu koristil razvoj novih trgov, proizvodov in storitev, zlasti tistih z visoko dodano vrednostjo. Strukturne spremembe bi bilo mogoče pospešiti s politikami, ki podpirajo širitev in internacionalizacijo podjetij ter inovacije. Jeseni 2015 so bile sprejete zakonodajne spremembe, vendar se bodo po pričakovanjih večinoma začele izvajati šele med letoma 2016 in 2018. Vlada je napovedala, da bodo izvedene dodatne strukturne reforme za povečanje konkurence na trgu.

               (11)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

               (12)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (13)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 –

         PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % v letu 2017. Uporabi vse nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zagotovi pravočasno sprejetje in izvajanje upravne reforme za doseganje večje stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev.

               2.

               Ob spoštovanju vloge socialnih partnerjev zagotovi, da sistem določanja plač krepi lokalne sisteme za pogajanja o plačah in zmanjšuje togosti, s čimer bo prispeval h konkurenčnosti in pristopu, ki je bolj usmerjen v izvozne panoge. Poveča spodbude za sprejetje zaposlitve in zagotovi ciljno usmerjene in zadostne ukrepe aktivne politike zaposlovanja, tudi za osebe z migrantskim ozadjem. Sprejme ukrepe za zmanjšanje regionalnih neskladij in neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih.

               3.

               Si še naprej prizadeva za povečanje konkurence v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim sektorjem. Spodbuja podjetništvo in naložbe, vključno z zmanjšanjem upravnega in regulativnega bremena, za spodbujanje rasti proizvodnje z visoko dodano vrednostjo.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2007–2010

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---        KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                         Bruselj, 11.6.2008
                                         SEC(2008) 2012 konč.

                           Priporočilo

                       MNENJE SVETA

     o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2007–2010

                       (predložila Komisija)

SL                                                              SL
 ---pagebreak---                                 OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.      SPLOŠNO OZADJE

     Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje
     pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.
     Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju fiskalne discipline, je
     pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno
     vzdržnost javnih financ.

     Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in
     usklajevanju gospodarskih politik1, ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo vse
     države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe
     ter njihove letne dopolnitve. Države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo
     programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo
     konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve. Prvi konvergenčni program Poljske je
     bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po
     posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. Kar zadeva
     dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov Uredba določa, da jih oceni
     Komisija in prouči Odbor, po potrebi pa jih prouči še Svet po istem postopku, kot je naveden
     zgoraj.

     2.      OZADJE OCENE DOPOLNITVE PROGRAMA

     Komisija je proučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, predloženo
     26. marca 2008, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi
     točkami ocene).

     Kot ozadje za oceno proračunske strategije v dopolnitvi konvergenčnega programa naslednji
     odstavki povzemajo:

     (1)    stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s
            čezmernim primanjkljajem)

     (2)    najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti
            (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa),

     (3)    dopolnitev širših smernic ekonomskih politik posameznih držav na področju
            proračunskih politik iz maja 2008;

     (4)    oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra
            2007.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

SL                                                      2                                                          SL
 ---pagebreak---      2.1.    Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko

     Svet je 5. julija 2004 sprejel odločitev na podlagi člena 104(6), da ima Poljska čezmeren
     primanjkljaj, ki temelji na javnofinančnem primanjkljaju 4,1 % BDP leta 2003. Hkrati je Svet
     v skladu s členom 104(7) izdal priporočila za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Zlasti se
     je Poljski priporočilo, da v okviru srednjeročnega obdobja ukrepa na verodostojen in
     trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2007 v
     skladu z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu iz maja 2004. Novembra 2006 je Svet
     odločil, da so bili ukrepi, ki so jih poljski organi sprejeli do takrat, nezadostni. Svet je
     februarja 2007 izdal nova priporočila, ki so potrdila leto 2007 kot rok za zmanjšanje
     primanjkljaja. Poljskim organom je bilo priporočeno, naj v letih 2006 in 2007 zagotovijo
     izboljšanje strukturnega salda za najmanj 0,5 odstotne točke BDP. Komisija je novembra
     2007 izdala Svetu sporočilo, v katerem ugotavlja, da so ukrepi, ki jih je sprejela Poljska kot
     odgovor na priporočilo Sveta, v skladu s priporočilom. Vendar je za leti 2008 in 2009
     Komisija izrazila zaskrbljenost o trajnosti zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, brez česar
     postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni mogoče odpraviti. Komisija in Svet sta
     poljske organe pozvala, da takoj pošljejo dopolnitev konvergenčnega programa z opisom
     njihove srednjeročne proračunske strategije za celotno zakonodajno obdobje, skladno s
     trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja in nadaljnjim napredkom k srednjeročnemu
     cilju.

     Skupaj s tem priporočilom za mnenje Sveta Komisija priporoča Svetu, da se odloči za
     odpravo postopka čezmernega primanjkljaja za Poljsko; glede na celovito oceno je namreč
     mogoče sklepati, da je čezmerni primanjkljaj na Poljskem zmanjšan. Doseženi javnofinančni
     primanjkljaj v letu 2007 je 2,0 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Napoved
     služb Komisije iz pomladi 2008 ocenjuje, da mora primanjkljaj v letih 2008 in 2009 ostati pod
     referenčno vrednostjo 3 % BDP.

     2.2.    Ocena v mnenju Sveta o predhodni dopolnitvi programa

     Svet je v svojem mnenju z dne 27. februarja 2007 povzel svojo oceno predhodne dopolnitve
     konvergenčnega programa, ki obravnava obdobje 2006–2009: „Pričujoči program predvideva
     zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, in sicer ob sklicevanju na določbo iz člena
     2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, toda Svet opozarja, da se zdi, da doslej sprejeti ukrepi ne
     bodo zadostovali ter da tudi načrtovani ukrepi ne bodo zadoščali, da bi dosegli ta cilj.
     Program v naslednjih letih sicer predvideva ustrezen napredek na poti k doseganju
     srednjeročnega cilja zaradi dobrih možnosti za rast, vendar glede proračunskih ciljev in
     trajnosti prilagoditve obstaja znatno tveganje.“

     Ob upoštevanju novega priporočila Poljski, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki ga je Svet
     sprejel 27. februarja 2007 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, Svet Poljsko poziva, da „(i) v
     skladu z novim priporočilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007 zagotovi zmanjšanje
     čezmernega primanjkljaja; (ii) izkoristi ugodne gospodarske razmere, vse dodatne prihodke
     uporabi za zmanjšanje primanjkljaja in po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja
     pospeši prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja, in sicer z določitvijo in izvajanjem dodatnih
     ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene prilagoditve; (iii)
     zavaruje učinke pokojninske reforme“.

SL                                                  3                                                   SL
 ---pagebreak---      2.3.    Dopolnitev širših smernic ekonomskih politik posameznih držav na področju
             proračunskih politik iz maja 2008

     Svet je 14. maja 2008 sprejel priporočilo o dopolnitvah širših smernic ekonomskih politik
     držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic2. Na
     področju proračunskih politik je bilo Poljski priporočeno, naj „ poveča proračunsko
     konsolidacijo in dopolni „sidro“ za nominalni primanjkljaj v državnem proračunu (dovoljena
     višina primanjkljaja) z dodatnimi mehanizmi za povečanje nadzora nad odhodki“.

     2.4.    Ocena Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz
             oktobra 2007

     Komisija je 11. decembra 2007 sprejela Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji
     za rast in delovna mesta, ki vključuje oceno poročila o izvajanju nacionalnega programa
     reform Poljske iz oktobra 20073, ki ga lahko povzamemo:

     V nacionalnem programu reform Poljske so bili kot glavni izzivi opredeljeni konsolidacija in
     boljše upravljanje javnih financ, razvoj podjetništva, več inovacij v podjetjih; nadgradnja in
     razvoj infrastrukture, zagotavljanje konkurenčnega okolja v povezanih sektorjih, ustvarjanje
     in ohranjanje delovnih mest ter zmanjšanje brezposelnosti; in izboljšanje prilagodljivosti
     delavcev in podjetij.

     Komisija je ocenila, da je Poljska le malo napredovala pri izvajanju nacionalnega programa
     reform v obdobju 2005–2007.

     Glede na ugotovljene močne in šibke točke ter opravljen napredek je Komisija priporočila, naj
     Poljska sprejme ukrepe na področju: fiskalne konsolidacije (mehanizmov za nadzor nad
     odhodki), konkurence v mrežnih panogah, javnih raziskav ter podpore zasebnih raziskav in
     razvoja, prožne varnosti, vključno z aktivnimi politikami na trgu dela, socialnih prejemkov in
     vseživljenjskega učenja ter izobraževanja.

     Poleg tega bi se morala Poljska osredotočiti tudi na: prometno infrastrukturo; postopek
     registracije podjetij, e-upravo, prenos zakonodaje na področju notranjega trga in infrastrukture
     za otroško varstvo.
     Na podlagi Strateškega poročila Komisije je Svet 14. maja 2008 sprejel priporočila o
     dopolnitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic v letu 2008, vključno s Poljsko.

     2
            UL L 139, 29.5.2008, str. 57.
     3
            Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in
            delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007.

SL                                                       4                                                          SL
 ---pagebreak---                                            Okvir: glavne točke za oceno
     Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe
     Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke:
     • ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne;
     • srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za
        njegovo dosego ustrezne;
     • ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za
        uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla;
     • ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za
        usklajevanje večja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času
        slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna
        država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni
        vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego
        srednjeročnega proračunskega cilja;
     • izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri
        izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno
        vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna
        varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na
        srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega
        proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od
        srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni
        posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v
        celoti naložbeni pokojninski steber;
     • ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik.

     Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz
     pomladi 2008 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih
     rezultatov in ciklično prilagojenih saldov.

     Pri oceni se preučijo tudi:
     • razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati
         „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca
         2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006
         določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ4;
     • stopnja skladnosti z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z
         lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta, in poročilom o izvajanju iz oktobra 2007. V spremni
         opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje
         2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi
         stabilnosti in konvergenčnimi programi;
     • skladnost s kodeksom ravnanja5, ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s
         podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe.

     4
             Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“,
             COM(2006) 574, 12.10.2006, in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski
             komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European
             Economy, št. 4/2006.
     5
             „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti
             in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

SL                                                         5                                                            SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                              MNENJE SVETA

                     o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2007–2010

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik6 ter zlasti člena 9(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

     PODAL NASLEDNJE MNENJE:

     (1)    Svet je [8. julija 2008] proučil dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, ki
            obravnava obdobje 2007–20107.

     (2)    Poljska je v zadnjem času napredovala v smislu približevanja ravnem povprečnih
            dohodkov EU, saj se je realna rast BDP okrepila s povprečno približno 4,5 % v letih
            2003–2005 na več kot 6 % v letih 2006–2007. Rast delovno intenzivne proizvodnje je
            znatno izboljšala položaj na trgu dela, saj je brezposelnost padla s skoraj 20 % iz leta
            2003 na 9,5 % leta 2007. Vendar upad brezposelnosti poleg izjemne rasti zaposlenosti
            odraža tudi zmanjševanje delovne sile zaradi odseljevanja. Poleg tega poslabšanja
            spodbud za delo, ki jih še pospešuje močno odseljevanje, povečujejo pomanjkanje
            delovne sile v nekaterih sektorjih. Zaostrovanje na trgu dela ustvarja pritisk na plače,
            kar slabo vpliva na inflacijo po HICP, ki se je po obdobju uspešnega zmanjšanja od
            leta 2005 do prve polovice leta 2007 znatno povečala konec leta 2007. Odkar je leta
            2003 javnofinančni primanjkljaj dosegel najvišjo stopnjo 6,25 % BDP, je padal
            povprečno za več kot 1 odstotno točko letno in leta 2007 dosegel 2 % BDP. V zadnjih
            letih so bili rezultati na splošno boljši od ciljev zaradi ugodne nepričakovane rasti, ki
            je povzročila izredne prihodke, in nedokončane izvedbe načrtov v zvezi z odhodki.
            Nadaljnja proračunska konsolidacija bo bistveno odvisna od reforme sistema socialnih

     6
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     7
            Dopolnitev je bila predložena več kot 16 tednov po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1.
            decembru, po oblikovanju nove vlade novembra, ki je sledilo oktobrskim splošnim volitvam.

SL                                                      6                                                          SL
 ---pagebreak---            transferjev (v glavnem predčasnega upokojevanja in invalidnin) in povečanja
           zaposlenosti.

     (3)   Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast
           BDP s 6,5 % v letu 2007 postopoma padla na povprečno 5,2 % v ostalem
           programskem obdobju. Po trenutno razpoložljivih podatkih8 se zdi, da ta scenarij
           temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi v programu glede inflacije se
           zdijo nizke in odražajo rahlo optimistične predpostavke glede uvoznih cen in relativno
           majhno povečanje nominalne kompenzacije na zaposlenega.

     (4)   Doseženi javnofinančni primanjkljaj v letu 2007 je bil 2 % BDP, v primerjavi s 3,4 %,
           kot je bil načrtovan v konvergenčnem programu iz novembra 2006. Glavni razlog sta
           bili realna in nominalna rast BDP, ki sta bili v novembru 2006 veliko višji od
           pričakovanih, vendar so bili omejeni tudi odhodki. Visoka donosnost podjetij je zlasti
           omogočila zaustavitev rasti subvencij, medtem ko sta hiter padec brezposelnosti in
           odsotnosti indeksacije, ki jo določa Hausnerjev načrt9, zmanjšala rast socialnih
           transferjev. Poleg tega so bila sredstva za zaposlene v javnem sektorju nižja od
           pričakovanih. In nazadnje, zaradi počasnejšega črpanja sredstev EU, kot je bilo
           načrtovano, so bile nižje od pričakovanih tudi javne naložbe. Na splošno, delež
           izdatkov glede na BDP je bil 1,5 odstotne točke nižji od načrtovanega v novembru
           2006. Glede prihodkov pa so se prihodki od posrednih davkov in socialnih prispevkov
           izkazali za boljše od predvidenih v novembru 2006, v glavnem zaradi dosti višje
           stopnje zaposlenosti in rasti plač. Te nepričakovane ugodnosti pa so izravnali slabi
           rezultati drugih postavk prihodkov (neposredni davki zaradi povečanih davčnih
           osnov). Na splošno je to povzročilo, da je delež prihodkov rahlo pod načrtovanim. Z
           izboljšanim strukturnim saldom za okoli 1,5 odstotne točke je izvrševanje proračuna v
           letu 2007 več kot izpolnilo zahtevo iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o
           predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa10.

     (5)   Glavni cilj proračunske strategije je trajno zmanjšanje strukturnega javnofinančnega
           primanjkljaja (ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih
           ukrepov) za dosego srednjeročnega cilja za proračunski položaj, ki je strukturni
           primanjkljaj 1% BDP v letu 2011, tj. enem letu po programskem obdobju. To je
           skladno s prejšnjim konvergenčnim programom, ki je predvidel dosego srednjeročnega
           cilja „po letu 2010“. Nominalni primanjkljaj naj bi se po poslabšanju za 0,5 odstotne
           točke na 2,5 % BDP leta 2008 izboljšal na 1,5 % do leta 2010. Primarni saldo sledi v
           isti smeri in načrtovano je, da se bo z −0,2 % BDP iz leta 2008 povečal na 0,8 % v letu
           2010. Zaradi zmerne proizvodne rasti se predvideva, da bodo spremembe v
           strukturnem saldu, izračunane na podlagi skupno dogovorjene metodologije, večje, z
           zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja z okoli 2,75 % BDP leta 2008 na malo več
           kot 1% leta 2010. Prilagoditev proračuna temelji na odhodkih in je predvidena za
           konec obdobja v letih 2009 in 2010. V letu 2008 je vzrok za poslabšanje primanjkljaja
           v glavnem izrazito povečanje deleža naložb in močno zmanjšanje socialnih prispevkov

     8
           Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz pomladi 2008 in oceno Komisije glede poročila o
           izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.
     9
           Najbolj celovit in natančen poskus reforme odhodkov do zdaj, predlagan leta 2003, namenjen
           zmanjšanju javnih odhodkov za socialno zaščito, javno upravo in državne pomoči. Med drugim je
           Hausnerjev načrt nadomestil letno indeksacijo z indeksacijo po skupni inflaciji, ki presega 5 %, ali
           vsaka tri leta (kar pride prej).
     10
           UL C 72, 29.3.2007, str. 13.

SL                                                     7                                                          SL
 ---pagebreak---            (delno izravnano s povečanjem drugih prihodkov). V letih 2009–2010 bo
           konsolidacija dosežena v glavnem z omejitvijo sredstev za zaposlene, socialnih
           transferjev in vmesne potrošnje. Načrtovana stopnja zmanjšanja primanjkljaja med
           letoma 2007 in 2009 je nižja kot v prejšnji posodobitvi, vendar sta izhodiščna točka
           (2007) in vsak nov ciljni primanjkljaj iz dopolnitve konvergenčnega programa iz
           marca 2008 boljša kot cilji iz dopolnitve novembra 2006. Tveganja za proračunske
           napovedi iz programa se zdijo na splošno uravnotežena v letu 2008, vendar so lahko
           pozneje rezultati slabši od načrtovanih v programu. Ciljni primanjkljaj iz programa za
           leto 2008 je enak kot v napovedi iz pomladi 2008 (2,5 % BDP). Podatki o denarnih
           tokovih državnega proračuna za prvo četrtletje leta 2008 kažejo, da bodo rezultati na
           področju prihodkov boljši od napovedanih v proračunskih projekcijah, vendar program
           predvideva nekoliko višjo rast v letu 2008 kot napoved Komisije iz pomladi 2008, še
           vedno naraščajoč pritisk na plače v javnem sektorju pa predstavlja tveganje za javne
           finance. Po drugi strani bo inflacija, višja od pričakovane v programu, leta 2008
           zmanjšala delež odhodkov, saj so odhodki večinoma določeni v nominalnem smislu. V
           letu 2009 lahko višja inflacije iz leta 2008 pospeši rast plač v javnem sektorju ter
           sproži višje pokojnine in socialne prejemke, kot so načrtovani v programu, ki jih lahko
           še nadalje pospeši reforma mehanizma indeksacije, ki od leta 2008 povezuje socialne
           prejemke ne le s cenami življenjskih potrebščin temveč deloma tudi s plačami.
           Medtem ko je parlament ukrepe za povečevanje primanjkljaja že sprejel (znižanja
           davčne stopnje za dohodnino), so izravnalni ukrepi nejasni in njihov proračunski vpliv
           je negotov (razen zvišanja trošarin, povezanih z usklajevanjem na ravni EU, ki ne bo v
           celoti izravnalo zmanjšanja dohodnin). Če se ne bo ohranila nadaljnja rast
           zaposlenosti, ki jo predvideva vlada, bo po letu 2008 proračunska konsolidacija iz let
           2006–2007, ki je temeljila na povečani zaposlenosti, težko dosegljiva. Po drugi strani
           pa so rezultati razvoja javnofinančnega salda dobri: prihodki so se pogosto izkazali za
           višje od predvidenih, načrti v zvezi z odhodki pa so bili le delno izvršeni.

     (6)   Kot je priporočal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu
           zdi usklajena s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar
           varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, v
           programskem obdobju ne bo zagotovljena. Poleg tega proračunska naravnanost v
           programu morda ne bo zadostna za dosego srednjeročnega cilja do leta 2011, kot je
           predvideno v programu. Medtem ko gospodarstvo uživa ugodne pogoje za rast, je
           ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa prepočasen in ga je
           treba v letu 2008 okrepiti, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti. Zato ga je treba
           podpreti z ukrepi. Če bi se pojavili inflacijski pritiski in bremena plač, bo za
           preprečitev pregrevanja potrebna bolj restriktivna proračunska naravnanost, kot jo
           predvideva program.

     (7)   Na splošno se zdi, da je Poljska izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost
           javnih financ. Glede na napovedi iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji, je
           dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračunu med najnižjimi v EU. Vendar
           bodo od leta 2008 socialni prejemki indeksirani ne le s cenami življenjskih potrebščin
           temveč deloma tudi s plačami, ki bodo dolgoročno povečale odhodke. Proračunski
           položaj leta 2007 z majhnim strukturnim primarnim primanjkljajem, ki, kljub temu, da
           je boljši od izhodiščnega položaja iz predhodnega programa, predstavlja tveganje za
           vzdržnost javnih financ preden se upošteva dolgoročni proračunski učinek staranja
           prebivalstva. Nadaljnja konsolidacija javnih financ, vključno z reformo predčasnega
           upokojevanja (uvedba „premostitvenih pokojnin“, ki omejujejo predčasno upokojitev
           na nekatere težke poklice), kot je načrtovana v konvergenčnem programu, bi tako

SL                                                 8                                                   SL
 ---pagebreak---             spodbudila delovno aktivnost in zaposlovanje ter omejitev tveganj glede vzdržnosti
            javnih financ.

     (8)    Zdi se, da je konvergenčni program skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega
            programa reform iz oktobra 2007. Še posebej oba programa predvidevata reformo
            predčasnega upokojevanja in invalidnin, reformo socialnih skladov za kmete,
            zdravstveno reformo, reorganizacijo in decentralizacijo javnih financ ter večletno
            proračunsko načrtovanje. Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene
            splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007
            v okviru srednjeročne davčne strategije (na primer obravnavanje učinka na potencialno
            rast in delovna mesta). Kljub temu program zagotavlja sistematične informacije o
            neposrednih proračunskih stroških glavnih reform, predvidenih v nacionalnem
            programu reform.

     (9)    Proračunska strategija konvergenčnega programa je deloma skladna s širšimi
            smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki jih vsebujejo integrirane
            smernice na področju proračunskih politik v okviru lizbonske strategije. Kljub temu,
            da program predvideva nadaljnjo proračunsko konsolidacijo, ne omenja nadaljnjih
            mehanizmov za izboljšanje nadzora nad odhodki.

     (10)   Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe
            stabilnosti in konvergenčne programe, je v programu nekaj vrzeli glede neobveznih
            podatkov.

     Splošni zaključek je, da po zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja leta 2007 in če bosta
     primanjkljaj in dolg ostala pod referenčno vrednostjo 3 % in 60 % BDP, program za leto 2008
     predvideva poslabšanje javnofinančnega salda za 0,5 odstotne točke BDP ter napredek v
     smeri srednjeročnega cilja na koncu obdobja v prihodnjih letih na podlagi dobrih možnosti za
     rast. Napovedano poslabšanje strukturnega salda leta 2008 za skoraj 0,5 odstotne točke BDP
     ni skladno Paktom stabilnosti in rasti. Ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje od leta
     2009, je mogoče, da v glavnem zaradi pomanjkanja posebnih ukrepov, srednjeročni cilj ne bo
     dosežen do leta 2011, kot je načrtovano v programu. Če bi se pojavili inflacijski pritiski, bo
     potrebna bolj restriktivna proračunska naravnanost, kot jo predvideva program. Glede
     dolgoročne vzdržnosti javnih financ se zdi, da je Poljska izpostavljena nizkemu tveganju,
     vendar sistem predčasnega upokojevanja potrebuje reformo.

     Ob upoštevanju zgornje ocene in potrebe po zagotovitvi vzdržnosti javnih financ se Poljsko
     poziva, da v prihodnjih letih s posebnimi dohodki in neporabljenimi viri za zmanjšanje
     primanjkljaja v letu 2008 ter določitvijo in izvajanem ukrepov, zlasti na strani odhodkov,
     izkoristi dobre pogoje rasti za krepitev poteka strukturne prilagoditve za dosego
     srednjeročnega cilja, zlasti za obvladovanje morebitnih inflacijskih pritiskov.

SL                                                 9                                                  SL
 ---pagebreak---                       Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi
                                                                        2006       2007       2008        2009               2010
                                                KP mar. 2008             6,2        6,5        5,5         5,0                5,0
                 Realni BDP
                                               COM april 2008            6,2        6,5        5,3         5,0        ni podatkov
              (spremembe v %)
                                                KP nov. 2006             5,4        5,1        5,1         5,6        ni podatkov
                                                KP mar. 2008             1,3        2,6        3,5         2,9                2,5
              Inflacija po HICP
                                               COM april 2008            1,3        2,6        4,3         3,4        ni podatkov
                      (%)
                                                KP nov. 2006             1,4        2,1        2,5         2,5        ni podatkov
                                                KP mar. 2008             0,5        1,1        0,7        −0,2               −0,9
              Proizvodna vrzel1
                                               COM april 20082           0,6        1,2        0,5        −0,7        ni podatkov
          (v % potencialnega BDP)
                                                KP nov. 2006             0,5        0,5        0,3         0,4        ni podatkov
       Neto posojanje/zadolževanje v            KP mar. 2008            −2,6       −2,6       −3,5        −4,2               −4,6
        razmerju do ostalega sveta             COM april 2008           −2,5       −2,6       −2,3        −3,6        ni podatkov
                (v % BDP)                       KP nov. 2006            −1,6       −1,8       −2,2        −2,7        ni podatkov
                                                KP mar. 2008            −3,8       −2,0       −2,5        −2,0               −1,5
             Javnofinančni saldo
                                               COM april 2008           −3,8       −2,0       −2,5        −2,6        ni podatkov
                 (v % BDP)
                                                KP nov. 2006            −3,9       −3,4       −3,1        −2,9        ni podatkov
                                                KP mar. 2008            −1,1        0,2       −0,2         0,3                0,8
                Primarni saldo
                                               COM april 2008           −1,1        0,6        0,2         0,1        ni podatkov
                 (v % BDP)
                                                KP nov. 2006            −1,5       −1,0       −0,7        −0,6        ni podatkov
                                                KP mar. 2008            −4,0       −2,4       −2,8        −1,9               −1,1
         Ciklično prilagojeni saldo1
                (v % BDP)                      COM april 2008           −4,0       −2,5       −2,7        −2,3        ni podatkov
                                                KP nov. 2006            −4,1       −3,6       −3,2        −3,0        ni podatkov
                                                KP mar. 2008            −4,0       −2,4       −2,8        −1,9               −1,1
               Strukturni saldo3
                                               COM april 2008           −4,0       −2,5       −2,7        −2,3        ni podatkov
                  (v % BDP)
                                                KP nov. 2006            −4,1       −3,6       −3,2        −3,0        ni podatkov
                                                KP mar. 2008            47,6       44,9       44,2        43,3               42,3
               Bruto javni dolg
                                               COM april 2008           47,6       45,2       44,5        44,1        ni podatkov
                 (v % BDP)
                                                KP nov. 2006            48,9       50,0       50,3        50,2        ni podatkov
     Opombe:
     1
       Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v
     programih.
     2
       Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,2%, 5,9%, 6,0% oziroma 6,2% za posamezna leta v obdobju 2006–2009.
     3
       Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V najnovejšem programu in jesenski napovedi služb
     Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

     Vir:
     Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 (COM); izračuni služb Komisije.

SL                                                                 10                                                                SL


Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC0025

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, 2005-2008  /* SEK/2006/0025 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 11.1.2006SEK(2006) 25 končnoPriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, 2005–2008(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMOzadjePakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Češke je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 5. julija 2004 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnega proizvoda in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Češke in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.Ocena1.  Druga dopolnitev konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2005–2008, je bila predložena 24. novembra 2005. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja, ter vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.2.  5. julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo na isti datum, mora biti čezmerni primanjkljaj zmanjšan do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej.“ Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ.“3.  Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %.4.  Program vsebuje tri scenarije za makroekonomske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij. V skladu z navedenim scenarijem se pričakuje, da bo leta 2005 letna realna rast BDP znašala 4,8 % ter 4,4 % leta 2006, temu pa bo v letih 2007–2008 sledilo rahlo zmanjšanje na 4,25 %. Na splošno je to v skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2005 za leta 2005–2007. Za leto 2008 je predvidena rast nekoliko nad oceno potencialne rasti služb Komisije. Predpostavke o rasti, na katerih temelji program, se lahko zato štejejo za izvedljive, v zadnjem letu pa se nagibajo k optimističnim. Zaradi možne precenitve potencialne rasti je verjetno, da bodo konjunkturni pogoji bolj ugodni, kot jih vsebujejo projekcije v programu. Pričakuje se, da se bo inflacija povečala z 1,5 % v letu 2005 na 2,2 % v letu 2006 ter se rahlo zmanjšala na 2,0 % v letu 2007, kar se zdi sorazmerno optimistično.5.  Po depreciaciji češke krone v primerjavi z eurom za skoraj 15 % med julijem 2002 in februarjem 2004, se je češka valuta do marca 2005 pridružila gibanjem trajne apreciacije v regiji in v primerjavi z eurom pridobila okoli 12 %. Ta trend je marca in aprila 2005 začasno obrnila depreciacija, vendar je bilo v zvezi s češko krono junija 2005 spet zaznati trend apreciacije. Češke dolgoročne obrestne mere ostajajo nizke. Po njihovem znižanju v drugi polovici leta 2004 je razlika do euroobmočja v večjem delu leta 2005 nihala med 0 in 40 baznimi točkami. Konvergenčni program določa, da se Češka pripravlja na pridružitev euroobmočju leta 2010, in ponovno potrjuje, da bi moralo biti sodelovanje v MDT II omejeno na najmanjše možno zahtevano obdobje. Okvirni koledar za polno članstvo v euroobmočju, ki ga je nedavno objavilo ministrstvo za finance, predlaga možen vstop v MDT II v drugi polovici leta 2007.6.  Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP. Pričakuje se, da bodo na rezultat primanjkljaja v glavnem vplivali proračunski rezultati institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je (na podlagi plačil) zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP.7.  Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija.8.  Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da se bo strukturni saldo v programskem obdobju le nekoliko izboljšal (za 0,5 odstotne točke BDP). Načrtovano prizadevanje proračunske politike bo najbolj intenzivno proti koncu obdobja in se bo osredotočilo na leta, v katerih bo predvidena proizvodna vrzel pozitivna. Pričakuje se, da se bo proračunski položaj leta 2006 zmanjšal. Dopolnitev opredeljuje srednjeročni cilj za proračunski položaj, kot je bil določen v Paktu stabilnosti in rasti, ki predvideva strukturni saldo „okoli -1 % BDP“, kar namerava doseči do leta 2012.9.  Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.10.  Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična.11.  Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor.12.  Pričakuje se, da se bo med letoma 2005 in 2008 javni dolg povečal za 0,5 odstotne točke BDP in v letu 2008 dosegel skoraj 38 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP. Predvideva se, da bo negativni učinek primarnega primanjkljaja v veliki meri odtehtal pozitiven učinek snežene kepe, s katerim bi se moral negativni prispevek nekoliko povečane implicitne obrestne mere več kot izravnati z nadaljevanjem visoke nominalne rasti BDP. Prav tako se pričakuje, da bo imelo usklajevanje stanj in tokov učinek ublažitve povečevanja dolga.13.  Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ[3].14.  Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu, da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju.15.  V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna.Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila Sveta na podlagi člena 104(7) z dne 5. julija 2004, bi bilo za Češko primerno, da bi:(i) okrepila prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in da bi lahko v celoti izkoristila popravke predvidevanj o rasti navzgor v primerjavi s tistimi, iz katerih izhajajo priporočila Sveta;(ii) izboljšala kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;(iii) izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, 2005–2008SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:16.  Dne [24. januarja 2006] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Češke, ki zajema obdobje od 2005 do 2008. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja, ter vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.17.  Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %. Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker se zdi, da po oceni na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov temelji na izvedljivih predpostavkah o rasti, ki se v zadnjem letu nagibajo k optimističnim. Predvideva, da se bo realna rast BDP nekoliko zmanjšala s 4,8 % v letu 2005 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Zaradi možne precenitve potencialne rasti je verjetno, da bodo konjunkturni pogoji bolj ugodni, kot jih vsebujejo projekcije v programu. Projekcije v programu glede inflacije so videti nekoliko nizke.18.  5. julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo 5. julija 2004, mora biti čezmerni primanjkljaj odpravljen do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej.“ Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ“.19.  Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP. Pričakuje se, da bodo na rezultat primanjkljaja v glavnem vplivali proračunski rezultati institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP.20.  Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija.21.  Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za 0,5 % BDP. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj „okoli“ 1 % BDP, ki ga ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.22.  Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična.23.  Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor.24.  Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 37, 4 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za 0,5 odstotne točke.25.  Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ[5].26.  Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju.27.  V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna.Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila iz člena 104(7) Svet meni, da bi Češka morala:(i) okrepiti prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in da bi lahko v celoti izkoristila popravke predvidevanj o rasti navzgor v primerjavi s tistimi, iz katerih izhajajo priporočila Sveta;(ii) izboljšati kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;(iii) izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |COM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | ni podatkov |KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |COM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | ni podatkov |KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | ni podatkov |Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP nov. 20051 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |COM nov. 20055 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | ni podatkov |KP dec. 20041 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |COM nov. 2005 | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | ni podatkov |KP dec. 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |COM nov. 2005 | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | ni podatkov |KP dec. 2004 | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | ni podatkov |Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20051 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |COM nov. 2005 | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | ni podatkov |KP dec. 20041 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP nov. 20053 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |COM nov. 20054 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | ni podatkov |KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2005 | 36.8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |COM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | ni podatkov |KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | ni podatkov |Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz proračunskega obvestila (0,5 % v letu 2004) in iz programa (1,1 % v letu 2005); oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja. 4 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,5 % BDP v letu 2004 ter 1,1 % v letu 2005; oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja). 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % oziroma 3,7 % za leta v obdobju 2004–2007. Vir: Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.[3] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije, in bo objavljena na naslednji spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije, in bo objavljena na naslednji spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm