               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 27.7.2016
            COM(2016) 520 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pozivu Portugalski, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja
            {SWD(2016) 264 final}

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pozivu Portugalski, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja,
                  ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(9) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
                  1
               , sprejeto z namenom pospešitve zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

               (3)Svet je v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) 2. decembra 2009 odločil, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 izdal priporočilo za njegovo ustrezno zmanjšanje najpozneje do leta 2013. Svet je Portugalski po prošnji njenih organov za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) odobril finančno pomoč
                  2
               . Komisija in portugalski organi so 17. maja 2011 podpisali Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Od takrat je Svet na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije na Portugalsko naslovil dve novi priporočili (9. oktobra 2012 in 21. junija 2013), s katerima je bil rok za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljšan do leta 2014 oziroma 2015. Svet je v obeh priporočilih menil, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance
                  3
               .

               (4)V skladu z določbami člena 126(8) Pogodbe je Svet 12. julija 2016 odločil, da Portugalska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

               (5)Če dejanski podatki v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009 kažejo, da sodelujoča država članica ni ustrezno zmanjšala čezmernega primanjkljaja v roku, določenem v priporočilu, ki je bilo izdano na podlagi člena 126(7) Pogodbe, bi moral Svet nemudoma sprejeti sklep na podlagi člena 126(9) Pogodbe.

               (6)V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 je napovedano zmerno okrevanje portugalskega gospodarstva. V letu 2016 je napovedana realna rast BDP v višini 1,5 % (enako kot v letu 2015), ki jo bo poganjalo zlasti domače povpraševanje, pri čemer bodo makroekonomska neravnotežja ostala visoka. Zasebna potrošnja naj bi se v letu 2016 zaradi višjih posrednih davkov in rahlega okrevanja inflacije cen energije upočasnila. Močno ponovno povečanje potrošnje trajnega blaga iz prve polovice leta 2015 se po predvidevanjih srednjeročno ne bo ohranilo, saj naj bi še vedno visoka raven brezposelnosti in zadolženosti po napovedi še naprej vršila pritisk navzgor na prihranke gospodinjstev. Poslovne naložbe so se v drugi polovici leta 2015 že občutno upočasnile in predvidoma kljub razmeroma visoki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti ne bodo kmalu spet dosegle prejšnje stopnje rasti. Po pričakovanjih naj bi se skupne naložbe ob podpori strukturnih skladov EU in izboljšanju pogojev financiranja v letu 2017 nekoliko povečale. Izvoz bo po napovedi rasel v skladu z zunanjim povpraševanjem, vendar naj bi uvoz še vedno presegal izvoz. Zato bo po napovedih prispevek neto trgovinske menjave k rasti BDP ostal rahlo negativen, čeprav precej manj kot v letu 2015. Pričakuje se, da se bo inflacija po HICP v letu 2016 povečala na 0,7 %, predvsem zaradi višjih posrednih davkov. Čeprav so se negativna tveganja za obete od objave pomladanske napovedi povečala, podatki za prvo četrtletje in začasni podatki za drugo četrtletje leta 2016 večinoma potrjujejo napovedi za preostanek leta.

               (7)Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj sektorja država leta 2016 predvidoma znižal na 2,7 % BDP. Ciljni primanjkljaj iz proračuna za leto 2016, ki je začel veljati 31. marca 2016, je 2,2 % BDP, kar je bilo potrjeno v programu za stabilnost za leto 2016. Razlika med ciljem vlade in napovedjo Komisije izhaja iz manj optimističnega makroekonomskega scenarija Komisije, ki privede do nižjih davčnih prihodkov in višjih odhodkov za socialno zaščito, ter bolj konzervativne ocene Komisije glede rezultatov nekaterih konsolidacijskih ukrepov, zlasti v zvezi z načrtovanimi prihranki pri vmesni potrošnji in drugih tekočih odhodkih. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2017 nadalje zmanjšal na 2,3 % BDP. Napovedano izboljšanje je v veliki meri povezano z enkratnim ukrepom, ki zmanjšuje primanjkljaj, povezanim s pričakovano izterjavo bančnega jamstva za Banco Privado Português (BPP) v višini približno 0,25 % BDP. Primanjkljaj naj bi po prilagoditvi zaradi tega enkratnega proračunskega učinka leta 2017 znašal 2,6 % BDP. Na podlagi ocene Komisije glede rezultatov ukrepov, navedenih v proračunu za leto 2016 in programu za stabilnost za leto 2016, naj bi se strukturni primanjkljaj v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2016 v letih 2016 in 2017 poslabšal za 0,25 % BDP letno.

               (8)Delež bruto javnega dolga v BDP se je v obdobju 2013–2015 večinoma stabiliziral in je znašal 129,2 % v letu 2013, 130,2 % v letu 2014 ter 129,0 % v letu 2015. Ob upoštevanju znatnih prilagoditev stanj in tokov, ki zmanjšujejo primanjkljaj, v letu 2016 in nadaljnjih primarnih presežkov pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva, da se bo delež dolga zmanjšal na 126 % BDP v letu 2016 ter nato na 124,5 % BDP v letu 2017. Ne zdi se, da bi se Portugalska soočala z večjim tveganjem fiskalnega pretresa v kratkoročnem obdobju, čeprav vseeno niso izključeni kratkoročni izzivi (ki izhajajo iz bruto in neto javnega dolga, bruto potreb po financiranju, neto stanja mednarodnih naložb ter ravni in sprememb deleža slabih posojil ali splošnih potreb po kapitalu v bančnem sistemu). V srednjeročnem obdobju pa se zdi, da so tveganja zaradi velikega obsega dolga in visoke občutljivosti deleža dolga na morebitna povišanja obrestnih mer in pretrese negativne nominalne rasti znatna. Dolgoročno se zdijo tveganja glede vzdržnosti zaradi pokojninskih reform, izvedenih v preteklosti, nizka, pod pogojem, da se dosledno ohranja ustrezen strukturni primarni saldo
                  4
               .

               (9)Na podlagi ukrepov fiskalne politike, sprejetih v proračunu za leto 2016, naj bi bil primanjkljaj sektorja država v letu 2016 pod 3 % BDP. Vendar je po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 varnostni razmik do kršitve referenčne vrednosti iz Pogodbe zelo majhen. Zaradi velikih negotovosti v zvezi z gospodarskimi in proračunskimi gibanji bi bilo treba priporočene proračunske cilje za leto odprave primanjkljaja določiti na raven, ki je očitno nižja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, da se zagotovi trajno ustrezno znižanje čezmernega primanjkljaja v zahtevanem roku.

               (10)Svet v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1467/97 v svojem sklepu o pozivu k sprejetju ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) Pogodbe zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na katerih temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju njenega ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za vsaj 0,5 % BDP, kar se uporablja kot referenčno merilo. Ker se ta sklep Sveta o pozivu sprejme v drugi polovici leta in ob upoštevanju zadnjih ocen Komisije iz pomladanske napovedi, bi moral strukturni saldo za leto 2016 ostati nespremenjen, da bi bil zagotovljen zadosten varnostni razmik za trajno ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

               (11)Zato bi morala Portugalska za verodostojno in vzdržno prilagoditveno pot v letu 2016 doseči primanjkljaj sektorja država v višini 2,5 % BDP, kar je skladno z nespremenjenim strukturnim saldom glede na leto 2015. Ti proračunski cilji upoštevajo potrebo po izravnavi sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na javne finance prek njenega učinka na širše gospodarstvo.

               (12)Ciljni primanjkljaj, predviden v okviru predlagane prilagoditvene poti, ne vključuje morebitnega neposrednega fiskalnega učinka možnih podpornih ukrepov za banke v drugi polovici leta 2016. Razlog za to je velika negotovost glede učinkovitega izvajanja in statističnega beleženja teh ukrepov ter posledično njihovih možnih učinkov na primanjkljaj in dolg. Morebitni podporni ukrepi za banke bi morali imeti čim manjši fiskalni vpliv, da se zagotovi vzdržnost dolga.

               (13)Za dosego proračunskih ciljev, predvidenih v okviru predlagane prilagoditvene poti, so potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi z ocenjenim učinkom v višini 0,25 % BDP v letu 2016, med drugim zaradi strukturnega poslabšanja, ugotovljenega v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016. Portugalska bi morala zlasti izvesti ukrepe iz proračuna za leto 2016 ter mehanizem za nadzor odhodkov za javna naročila blaga in storitev, ki je trenutno poudarjen v programu za stabilnost za leto 2016. Te prihranke bi bilo treba dopolniti z drugimi ukrepi strukturne narave, ki bi se lahko osredotočili na stran prihodkov z namenom povečanja prihodkov od posrednega obdavčenja z razširitvijo davčne osnove in zmanjšanjem davčnih odhodkov. Eden od načinov za doseganje tega bi bila lahko prilagoditev še vedno široko uporabljenih znižanih stopenj DDV.

               (14)Poleg tega bi morala Portugalska okrepiti strukturne reforme za povečanje konkurenčnosti in dolgoročne trajnostne rasti v skladu s priporočili, ki jih je Svet naslovil nanjo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki zadevajo zmanjšanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij. Zlasti so potrebni dodatni fiskalno-strukturni ukrepi za okrepitev odpornosti javnih financ Portugalske. Pravočasno in dosledno izvajanje spremenjenega zakona o proračunskem okviru in zakona o nadzoru obveznosti ter nadaljnje izboljšanje pobiranja prihodkov in nadzora odhodkov lahko znatno prispevajo k doseganju in ohranjanju zdravega fiskalnega položaja. Portugalska bi morala predstaviti jasen časovni načrt in izvesti ukrepe, da bi v celoti poravnala zaostala plačila v sistemu zdravstvenega varstva in izboljšala njegovo učinkovitost, zmanjšala odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev ter zagotovila javnofinančne prihranke pri prestrukturiranju podjetij v državni lasti.

               (15)V skladu s členom 126(9) Pogodbe lahko Svet v okviru svojega sklepa, v katerem izrazi poziv državi članici v skladu s tem členom, od zadevne države članice zahteva, da mu po natančno določenem časovnem razporedu predloži poročila o prilagoditvenem naporu. V skladu s členom 5(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 bi moralo poročilo, ki ga država članica predloži Svetu, vsebovati cilje za javnofinančne odhodke in prihodke, ukrepe fiskalne politike na strani odhodkov in prihodkov ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi konkretnih sklepov Sveta. Zaradi lažjega spremljanja roka za izpolnitev priporočil iz tega poziva ter roka za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja se od Portugalske zahteva, da to poročilo predloži pred 15. oktobrom 2016 skupaj z osnutkom proračunskega načrta za leto 2017.

               (16)Portugalska bi morala v istem roku predložiti tudi program ekonomskega partnerstva v skladu s členoma 9(1) in 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013. Program ekonomskega partnerstva bi moral opisovati ukrepe politike in strukturne reforme, ki so potrebni za zagotovitev učinkovitega in trajnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, kot nadgradnjo nacionalnega programa reform in programa za stabilnost ter v celoti upoštevati priporočila Sveta o izvajanju integriranih smernic za gospodarske politike in politike zaposlovanja.

               (17)Portugalska bi morala tudi poročati Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru, kot je določeno v členu 10 Uredbe (EU) št. 473/2013, v skladu s specifikacijami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 877/2013. Poročilo bi bilo treba prvič predložiti do 15. januarja 2017 ter nato vsake tri mesece –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               1.Portugalska do konca leta 2016 ustrezno zmanjša sedanji čezmerni primanjkljaj.

               2.Portugalska v letu 2016 zmanjša primanjkljaj sektorja država na 2,5 % BDP. Ta cilj ne vključuje neposrednega učinka morebitnih podpornih ukrepov za banke. To izboljšanje primanjkljaja sektorja država je skladno z nespremenjenim strukturnim saldom glede na leto 2015 na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2016. Portugalska prav tako uporabi vse izredne prihodke za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja in dolga.

               3.Poleg prihrankov, ki so že zajeti v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016, Portugalska v letu 2016 sprejme in v celoti izvede konsolidacijske ukrepe v višini 0,25 % BDP. Portugalska zlasti v celoti izvede konsolidacijske ukrepe iz proračuna za leto 2016, vključno z dodatnim nadzorom odhodkov za javna naročila blaga in storitev, poudarjenim v programu za stabilnost. Portugalska navedene prihranke dopolni z dodatnimi strukturnimi ukrepi, da doseže priporočeni strukturni napor.

               4.Če bi se uresničila tveganja za proračunske načrte, je Portugalska pripravljena sprejeti dodatne ukrepe. Ukrepi za konsolidacijo javnih financ zagotavljajo trajno izboljšanje salda sektorja država brez oviranja rasti.

               5.Portugalska za zagotovitev trajnega izboljšanja javnih financ dosledno izvaja zakon o proračunskem okviru in zakon o nadzoru obveznosti ter nadalje izboljša zbiranje prihodkov in nadzor odhodkov. Portugalska predstavi jasen časovni načrt in izvaja ukrepe, da bi v celoti poravnala zaostala plačila v sistemu zdravstvenega varstva in izboljšala njegovo učinkovitost, zmanjšala odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev ter zagotovila javnofinančne prihranke pri prestrukturiranju podjetij v državni lasti.

               Člen 2

               6.Svet določi 15. oktober 2016 kot rok, v katerem mora Portugalska sprejeti učinkovite ukrepe ter Svetu in Komisiji predložiti poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela v odgovor na poziv Sveta. Poročilo vsebuje cilje za javnofinančne odhodke in prihodke, opredeljuje diskrecijske ukrepe na strani odhodkov in prihodkov ter vsebuje informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 1(5).

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)
                  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

                     (3)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko, so dostopni na naslovu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Evropska komisija (2016), „Fiscal Sustainability Report 2015“, European Economy, Institutional Paper št. 018.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o obnovitvi sodelovanja Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) v Okvirnem sporazumu za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               Mednarodni forum četrte generacije (GIF) je, kot je navedeno v Listini GIF, okvir za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju, ki je bil na pobudo ZDA ustanovljen leta 2001. Njegov cilj je združiti prizadevanja za razvoj novih sistemov jedrske energije, ki bodo zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja o jedrski varnosti, zmanjševanju količine odpadkov in neširjenju orožja ter vprašanja javnega interesa.

               Na podlagi Sklepa Komisije C(2002)4287 z dne 4. novembra 2002 je Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom) 30. julija 2003 pristopila h GIF s podpisom „Listine za Mednarodni forum četrte generacije“ (v nadaljnjem besedilu: Listina). To listino so prvotne podpisnice prvič podpisale leta 2001. Sodelovanje Euratoma pri Listini se je podaljšalo na podlagi Sklepa Komisije C(2011)4504 z dne 29. junija 2011. Začetno desetletno obdobje se je ob tej priložnosti podaljšalo za nedoločen čas, razen če se soglasno prekine. Vendar pa lahko vsaka članica (in tudi Euratom) izstopi iz članstva GIF, tako da 90 dni prej pošlje pisno obvestilo. Listina ne vsebuje določb o finančnih izmenjavah ali posebnih proračunskih sredstvih med pogodbenicami. Zato to vprašanje sodi v področje uporabe člena 101(3) Pogodbe Euratom.

               Da bi izvajale Listino GIF, so podpisnice sklenile pravno zavezujoč Okvirni sporazum za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije, ki določa pogoje za sodelovanje ter naknadne sistemske ter projektne dogovore.

               V skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom in s Sklepom Sveta 14929/05, ki mu je sledil Sklep Komisije C(2006)7, je Euratom 24. januarja 2006 pristopil k Okvirnemu sporazumu, ko je ustrezno pooblaščeni komisar podpisal listino o pristopu (ki je bila nato 10. februarja 2006 deponirana pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj v Parizu). Skupno raziskovalno središče je bilo potrjeno kot koordinator za sodelovanje Skupnosti v GIF in torej predstavlja Euratom kot „izvedbeni urad“ v skladu s členom III.2 Okvirnega sporazuma.

               Francija in Združeno kraljestvo sta že podpisala Okvirni sporazum. Da bi zagotovili doslednost, je bila Sklepu Sveta 14929/05 o odobritvi prvotnega pristopa Euratoma k sporazumu priložena naslednja izjava Euratoma:

               „Kot pogodbenica Okvirnega sporazuma Euratom polno sodeluje v vseh skupnih dejavnostih in razpravah, ki izhajajo iz tega okvirnega sporazuma, in v vseh sistemskih dogovorih, ki jih je podpisala. Euratom in države članice pogodbenice Okvirnega sporazuma – trenutno Francija in Združeno kraljestvo – bodo uskladile svoja stališča, preden bodo pri izvajanju Okvirnega sporazuma in ustreznih sistemskih dogovorov sprejele kakršno koli večjo odločitev.“

               Okvirni sporazum je začel veljati 28. februarja 2005 za obdobje 10 let in je bil podaljšan 26. februarja 2015, ko so štiri pogodbenice soglašale z njegovim podaljšanjem. Zato lahko Euratom in druge podpisnice, ki niso mogle pravočasno končati svojih notranjih postopkov odobritve, obnovijo sodelovanje s poznejšim podpisom.

               2.DEJAVNOSTI EURATOMA NA PODLAGI OKVIRNEGA SPORAZUMA

               GIF je v zadnjem desetletju dosegel velik napredek v okviru trdnega pravnega okvira za sodelovanje, kot so zasnova in izvajanje skupnih projektov na podlagi znatnih naložb v raziskave in razvoj z vsega sveta ter zasnova in/ali izgradnja prototipskih predstavitev, npr. francoskega in ruskega hitrega reaktorja z natrijem (SFR) ter kitajskega visokotemperaturnega reaktorja (VHTR).

               Euratom je bil v tem času v GIF zelo dejaven in je edini podpisnik, ki sodeluje pri vseh šestih reaktorskih sistemih (sistemskih dogovorih) ter vseh treh medsektorskih sistemih („varnost in zanesljivost“, „gospodarnost“ in „neširjenje orožja ter fizično varovanje“). Predstavniki Euratoma vodijo tri od šestih sistemov (superkritični reaktorski sistem z vodnim hlajenjem, sistem hitrega reaktorja s svincem kot hladilom, sistem plinsko hlajenega hitrega reaktorja) in za vsak sistem obstajajo projektni dogovori, ki zajemajo tehnični del. Euratom je prisoten pri večini projektnih dogovorov s prispevki iz neposrednih in posrednih ukrepov v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje.

               Veliko bo še treba storiti, preden bodo sistemi četrte generacije postali resničnost. V prihodnjem desetletju bodo dejavnosti osredotočene na:

               – nadaljevanje raziskav in razvoja sistemov četrte generacije;

               – razvoj naprednejših raziskovalnih infrastruktur;

               – vključevanje industrije pri načrtovanju sistemov četrte generacije; in

               – razvoj delovne sile za prihodnost.

               Zato je primerno, da Euratom še naprej sodeluje pri Okvirnem sporazumu in soglaša z njegovim podaljšanjem prek namenskega mehanizma za podaljšanje, ki je določen v členu XII(3).

               3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

               Sporazum se podaljša na podlagi drugega odstavka člena 101 Pogodbe Euratom.

               V imenu depozitarja (OECD) je tehnični sekretariat GIF junija 2014 razdelil dopis o podaljšanju Okvirnega sporazuma, v katerem je pogodbenicam predstavil tri možnosti za podaljšanje:

               „1.
                     poseben postopek podaljšanja – pogodbenice se lahko dogovorijo, da podaljšajo trajanje Okvirnega sporazuma po posebnem postopku, določenem v členu XII(3) Okvirnega sporazuma (možnost 1);

               2.
                     sprememba sporazuma – če se pogodbenice ne morejo sporazumeti o možnosti 1, lahko Okvirni sporazum spremenijo v skladu s postopkom iz člena XII(4) (možnost 2);

               3.
                     prenehanje veljavnosti in nov sporazum – če se pogodbenice ne dogovorijo o podaljšanju ali spremembi, lahko dopustijo, da Okvirni sporazum preneha veljati in sklenejo nov okvirni sporazum, ki bi predstavljal novo mednarodno pogodbo (možnost 3).“

               Izvedbeni urad je podprl možnost 1, saj se je izkazala kot najbolj učinkovit način za podaljšanje sporazuma, pogodbenice pa so izrecno zagotovile poseben postopek podaljšanja, ki je ločen od postopka za druge predloge sprememb. Misija ZDA pri OECD (depozitar) je 14. oktobra 2014 drugim pogodbenicam, vključno z izvedbenim uradom Euratoma (prek ESZD), v podpis v okviru posebnega postopka podaljšanja predložila osnutek sporazuma o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije.

               Prvotni namen je bil, da skupina za politiko na zasedanju 17. in 18. decembra 2014 sprejme sklep o podaljšanju Okvirnega sporazuma za obdobje 10 let, torej do 28. februarja 2025, in sicer v skladu s posebnim postopkom podaljšanja (ali s pisnim postopkom). Vendar pa zaradi postopkovnih zahtev nekaterih pogodbenic (vključno z Euratomom) in ohranitve razlikovanja med zasedanji skupine za politiko GIF pod pokroviteljstvom Listine GIF na eni strani in formalnim medvladnim okvirnim sporazumom na drugi strani skupina za politiko na tem zasedanju ni razpravljala o podaljšanju.

               Po izmenjavi stališč o postopku podaljšanja in osnutku o podaljšanju sporazuma je bil po zasedanju decembra 2014 izdan nov predlog za podaljšanje sporazuma  ob podpori večine predstavnikov pogodbenic. Predlagana rešitev je bila, da podaljšanje začne veljati, ko bodo vsaj tri pogodbenice soglašale, da jih sporazum zavezuje. Štiri pogodbenice (Francija, Japonska, Južna Koreja in Združene države Amerike) so navedle, da lahko in so pripravljene soglašati, da jih sporazum zavezuje, najpozneje do 28. februarja 2015, zato lahko podaljšanje sporazuma začne veljati do tega datuma.

               Druge pogodbenice so menile, da bi v skladu s členom XII(3) veljavnega Okvirnega sporazuma vse pogodbenice, ki bi sporazum podpisale do tega datuma (ne glede na poznejše sprejetje), s tem izrazile svoje soglasje k podaljšanju. Izvedbeni urad Euratoma je nakazal, da se s takim dajanjem soglasja ne more strinjati. Druge pogodbenice so kot zadostno sprejele pismo izvedbenega urada Euratoma sekretariatu depozitarja, v katerem je izražena podpora podaljšanju postopka, ki ga izvajajo druge pogodbenice.

               Štiri podpisnice so 26. februarja 2015 podpisale priloženi sporazum o podaljšanju. V imenu Euratoma se lahko podpiše takoj, ko Svet odobri obnovitev.

               Komisija meni, da je sklep o obnovitvi Okvirnega sporazuma pomemben, zato je prek svojega izvedbenega urada svoje stališče uskladila s stališčem Francije. (Združeno kraljestvo se je medtem umaknilo kot ločena pogodbenica sporazuma, vendar pa je tako kot druge države članice še naprej pogodbenica v okviru Euratoma).

               Komisija meni, da je predlagana obnovitev Okvirnega sporazuma sprejemljiva za Skupnost, zato izdaja to priporočilo za sklep Sveta v skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom.

               Obnovitev sporazuma mora odobriti Svet, saj bo sporazum še naprej določal jasne pogoje za raziskovalno sodelovanje v okviru GIF. Poleg tega obdobje obnovitve pokriva več kot dva programa Euratoma za raziskave in usposabljanje, tako da bosta potrebna najmanj dva sklepa Sveta za usmerjanje sodelovanja Euratoma v GIF v skladu z uredbami Sveta o obstoječih in prihodnjih programih Euratoma za raziskave in usposabljanje.

               Sodelovanje Euratoma v GIF bi moralo ostati v okviru področja uporabe uredb Sveta o programih Euratoma za raziskave in usposabljanje. Kot je navedeno v Listini, vsaka članica GIF sama določi naravo svojega sodelovanja v dejavnostih GIF.

               Uredba Sveta (Euratom) št. 1314/2013 o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020, izrecno določa, da bo izvedbeni urad nadaljeval dejavnosti v okviru Okvirnega sporazuma GIF. Poglavje „Dejavnosti za doseganje ciljev programa“ v Prilogi I k Uredbi v zvezi z „neposrednimi ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“ navaja, da:

               „Skupno raziskovalno središče kot izvedbeni urad Euratoma v Mednarodnem forumu četrte generacije (GIF) nadaljuje usklajevanje prispevkov Skupnosti na forumu GIF.“

               Poglavje „Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami“ v zvezi z Euratomom navaja:

               „Mednarodno sodelovanje na področju jedrskih raziskav in inovacij, ki temelji na skupnih ciljih in medsebojnem zaupanju, se nadaljuje s ciljem zagotoviti jasne in pomembne koristi za Unijo in njeno okolje. Kot prispevek k doseganju posebnih ciljev iz člena 3 si bo Skupnost prizadevala okrepiti znanstveno in tehnično strokovno znanje Unije prek mednarodnih sporazumov o sodelovanju in spodbujati dostop evropske jedrske industrije Unije na novo nastajajoče trge. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja se bodo spodbujale v večstranskih okvirih (na primer MAAE, OECD, ITER, GIF) […].“

               Obnovitev Okvirnega sporazuma je zato treba obravnavati kot primerno v okviru prispevka Euratoma k Obzorju 2020.

               Glede na zgoraj navedeno Komisija predlaga, da Svet ob uporabi člena 101(2) Pogodbe Euratom sprejme priloženi osnutek priporočila za sklep Sveta o odobritvi obnovitve sodelovanja Euratoma v Okvirnem sporazumu GIF in jo pooblasti za podpis priloženega sporazuma o podaljšanju.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE [po potrebi]

               [ni relevantno]

               5.NEOBVEZNI ELEMENTI [po potrebi]

               [ni relevantno]

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o obnovitvi sodelovanja Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) v Okvirnem sporazumu za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom), zlasti člena 101(2) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Mednarodni forum četrte generacije (GIF) je okvir za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju, ki je bil ustanovljen na pobudo ZDA leta 2001. Njegov cilj je združiti prizadevanja za razvoj novih sistemov jedrske energije, ki bodo zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja o jedrski varnosti, zmanjševanju količine odpadkov in neširjenju orožja ter vprašanja javnega interesa.

               (2)Obnovitev sodelovanja Euratoma pri tem okvirnem sporazumu je neodvisna od kakršnih koli odločitev o obsegu udeležbe v različnih sistemih GIF in z njimi povezanih projektnih dogovorih. Euratom bo sam določil naravo svojega prispevka (intelektualno in finančno) v okviru dejavnosti GIF.

               (3)Euratom je 30. julija 2003 na podlagi Sklepa Komisije C(2002)4287 pristopil h GIF s podpisom Listine, ki so jo prvotne podpisnice podpisale leta 2001. Na podlagi Sklepa Komisije C(2011)4504 je bil Euratomov začetni pristop k Listini za obdobje 10 let podaljšan za nedoločen čas, ki se lahko prekliče s soglasjem držav članic EU. Vsaka članica (vključno z Euratomom) lahko izstopi iz članstva GIF, tako da 90 dni prej pošlje pisno obvestilo. Ker Listina ne določa finančnih izmenjav ali posebnih proračunskih sredstev med pogodbenicami, spada na področje uporabe člena 101(3) Pogodbe Euratom.

               (4)Da bi izvajale Listino GIF, so podpisnice sklenile pravno zavezujoč Okvirni sporazum med članicami Mednarodnega foruma četrte generacije za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije, ki določa pogoje za sodelovanje ter naknadne sistemske ter projektne dogovore.

               (5)Na podlagi Sklepa Sveta 14929/05 z dne 20. decembra 2005, ki je sledil Sklepu Komisije C(2006)7 z dne 12. januarja 2006, sprejetem v skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom, je tudi Euratom 24. januarja 2006 pristopil k Okvirnemu sporazumu, ko je ustrezno pooblaščeni komisar podpisal listino o pristopu (ki je bila nato 10. februarja 2006 deponirana pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj v Parizu). Skupno raziskovalno središče je bilo potrjeno kot koordinator sodelovanja Euratoma v GIF in je Euratom zastopalo kot „izvedbeni urad“ v skladu s členom III.2 Okvirnega sporazuma.

               (6)Okvirni sporazum je začel veljati 28. februarja 2005 za obdobje 10 let in je bil podaljšan 26. februarja 2015, ko so štiri pogodbenice soglašale z njegovim podaljšanjem. To je v skladu s posebnim postopkom podaljšanja, ki ga predvideva Okvirni sporazum. Zato lahko Euratom in druge podpisnice, ki niso mogle pravočasno končati svojih notranjih postopkov odobritve, obnovijo sodelovanje s poznejšim podpisom.

               (7)Zato bi bilo treba Komisiji odobriti obnovitev Okvirnega sporazuma v imenu Euratoma s podpisom sporazuma o podaljšanju v skladu s posebnim postopkom podaljšanja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Edini člen

               Komisiji se odobri obnovitev Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo s podpisom sporazuma o podaljšanju. Besedilo sporazuma o podaljšanju je priloženo k temu sklepu.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            PRILOGA
            Sporazum o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o odobritvi obnovitve sodelovanja Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) v Okvirnem sporazumu za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije]

               PRILOGA

               Sporazum o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije

               k

               Priporočilu za sklep Sveta

               o odobritvi obnovitve sodelovanja Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) v Okvirnem sporazumu za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije
                  ]

               SPORAZUM O PODALJŠANJU OKVIRNEGA SPORAZUMA ZA MEDNARODNO SODELOVANJE PRI RAZISKAVAH IN RAZVOJU ČETRTE GENERACIJE SISTEMOV JEDRSKE ENERGIJE

               Vlada Kanade, Evropska skupnost za atomsko energijo, Vlada Ljudske republike Kitajske, Vlada Francoske republike, Vlada Japonske, Vlada Republike Koreje, Vlada Ruske federacije, Vlada Republike Južne Afrike, Vlada Švicarske konfederacije in Vlada Združenih držav Amerike, vsaka kot pogodbenica k Okvirnemu sporazumu za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije, podpisanem v Washingtonu 28. februarja 2005 (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sporazum), skupno „pogodbenice“, se:

               OB UPOŠTEVANJU želje, da nadaljujejo z uspešnim in vzajemno koristnim sodelovanjem, ki se izvaja v okviru Okvirnega sporazuma;

               ZAVEDAJOČ SE posodobitve tehnološkega časovnega načrta za četrto generacijo sistemov jedrske energije (januar 2014);

               OB OPOZARJANJU na člen XV Okvirnega sporazuma, ki določa, da se lahko vsako sodelovanje, ki se začne na podlagi Okvirnega sporazuma, a se do izteka ali prenehanja Okvirnega sporazuma ne konča, nadaljuje do konca v skladu z določbami tega Okvirnega sporazuma; in

               OB DELOVANJU v skladu s členom XII(3) Okvirnega sporazuma;

               dogovorijo o naslednjem:

               Člen I

               Podaljšanje Okvirnega sporazuma

               V skladu s členom XII(5) Okvirnega sporazuma se sporazum podaljša za obdobje desetih (10) let, do 28. februarja 2025.

               Člen II

               Podpis in začetek veljavnosti

               1. Za tiste pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta sporazum zavezuje, začne ta sporazum veljati na dan, ko tri pogodbenice izrazijo svoje soglasje, da jih sporazum zavezuje.

               2. Pogodbenice soglašajo, da se zavezujejo s podpisom brez pridržka sprejetja ali s podpisom s pridržkom sprejetja, ki mu sledi deponiranje listine o sprejetju pri depozitarju.

               3. Za pogodbenico, ki soglaša, da se zavezuje, po začetku veljavnosti tega sporazuma, začne ta sporazum veljati na datum podpisa brez pridržka sprejetja ali na dan deponiranja listine o sprejetju pri depozitarju.

               4. Pogodbenice nameravajo v skladu s členom XV Okvirnega sporazuma na podlagi določb Okvirnega sporazuma nadaljevati sodelovanje, ki so ga začele, vendar ne zaključile do 28. februarja 2015, s tistimi pogodbenicami Okvirnega sporazuma, za katere ta sporazum ni začel veljati do 28. februarja 2015.

               Člen III

               Depozitar

               Izvirnik tega sporazuma se deponira pri generalnem sekretarju Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

               V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

               SESTAVLJENO v enem izvirniku, v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.

               ZA VLADO KANADE:

               Datum:

               ZA EVROPSKO SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO:

               Datum:

               ZA VLADO LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE:

               Datum:

               ZA VLADO FRANCOSKE REPUBLIKE:

               Datum:

               ZA VLADO JAPONSKE:

               Datum:

               ZA VLADO REPUBLIKE TURČIJE:

               Datum:

               ZA VLADO RUSKE FEDERACIJE:

               Datum:

               ZA VLADO REPUBLIKE JUŽNE AFRIKE:

               Datum:

               ZA VLADO ŠVICARSKE KONFEDERACIJE:

               Datum:

               ZA VLADO ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE:

               Datum:


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 296 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Sklepa 2010/289/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Sklepa 2010/289/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 2. decembra 2009 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2010/289/EU
                  1
                sklenil, da v Sloveniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi javnofinančni primanjkljaj leta 2009 predvidoma dosegel 5,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2009 dosegel 34,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Slovenijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

               (3)Svet je 21. junija 2013 sklenil, da je Slovenija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe, vendar so po sprejetju prvotnega priporočila nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na podlagi priporočila Komisije sklenil, da so bili pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 izpolnjeni, in Sloveniji izdal novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v skladu s katerim naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2015. To novo priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

               (4)Komisija je 5. marca 2014 v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 zaradi obstoja tveganj za trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 na Slovenijo naslovila priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da v celoti izpolni priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, in sicer z doseganjem fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet.

               (5)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, podatke za izvajanje postopka zagotovi Komisija. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009
                  2
                dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in javnem dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (6)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP
                  3
               .

               (7)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Slovenija poslala aprila 2016, ter na podlagi programa stabilnosti za leto 2016 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je ugotovljeno naslednje:

               –Primanjkljaj sektorja država je leta 2013 dosegel najvišjo raven pri 15,0 % BDP, nato pa se je leta 2014 znižal na 5,0 % BDP in leta 2015 na 2,9 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja v letu 2015 je bilo predvsem posledica enkratnih ukrepov, ki se niso ponovili in so vplivali na primanjkljaj v letu 2014 (1,1 % BDP) ter znatnega povečanja tekočih prihodkov (za 1,4 % BDP), ki je več kot izravnalo povišanje tekočih odhodkov (za 0,2 % BDP) in odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva (za 0,2 % BDP), ki ga lahko pojasnimo z višjo stopnjo črpanja sredstev EU.

               –V programu stabilnosti za obdobje 2016–2019, ki ga je slovenska vlada predložila 28. aprila 2016, je načrtovano zmanjšanje primanjkljaja sektorja država na 2,2 % BDP v letu 2016 in nato na 1,6 % BDP v letu 2016. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj zmanjšal na 2,4 % BDP v letu 2016 in 2,1 % BDP v letu 2017. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP.

               –Strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je v obdobju 2013–2015 poslabšal za 0,7 % BDP.

               –Delež javnega dolga v BDP se je z 71 % BDP v letu 2013 povečal na 83,2 % BDP v letu 2015, in sicer zaradi prilagoditve stanj in tokov ter enkratnih ukrepov, ki so povečali dolg. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je bruto javni dolg dosegel najvišjo raven v letu 2015, leta 2017 pa naj bi se znižal na 78 % BDP zaradi zmanjšanja denarnih rezerv.

               (8)Od leta 2016, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Slovenijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke in izpolnjevanjem merila glede dolga v skladu s členom 2(1)(a) Uredbe (ES) št.1467/97. V tem okviru obstaja tveganje določenega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v višini 0,6 % BDP v letu 2016. V letu 2017 obstaja ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v višini 0,6 % BDP. Slovenija bo po napovedih v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa jih bo večinoma izpolnjevala. Na splošno bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (9)V skladu s členom 126(12) Pogodbe Svet razveljavi sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

               (10)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Sloveniji ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Sklep 2010/289/EU razveljaviti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj v Sloveniji ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Sklep 2010/289/EU se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta 2010/289/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji (UL L 125, 21.5.2010, str. 46).

                     (2)
                  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (3)
                  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 28.2.2012
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi za začetek pogajanj o sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.V dopisu z dne 14. marca 2011 je Švica izrazila svoj interes za pridružitev okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
                  1
               .

               2.Švicarska konfederacija (v nadaljnjem besedilu: Švica) od leta 1979 sodeluje na tematskem področju okvirnih programov Euratoma, ki obravnava fuzijo, in sicer na podlagi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Švicarsko konfederacijo na področju nadzorovane jedrske fuzije in fizike plazme iz leta 1978
                  2
               .

               3.Svet in Komisija sta 8. januarja 1986 sklenila Okvirni sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Švicarsko konfederacijo (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sporazum)
                  3
               . Člen 6 Okvirnega sporazuma določa, da se znanstveno in tehnično sodelovanje izvaja na podlagi ustreznih sporazumov.

               4.Švica se je pridružila sedmemu okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) o jedrskih raziskavah in usposabljanju (2007–2011)
                  4
                na podlagi sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki je bil podpisan 25. junija 2007 in je začel veljati 1. januarja 2007. Ta sporazum ne posega v pogoje Sporazuma o sodelovanju med Švicarsko konfederacijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na področju nadzorovane jedrske fuzije in fizike plazme iz leta 1978.

               5.Komisija je 7. marca 2011 predložila predlog o zakonodajnem paketu v zvezi z okvirnim programom Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
                  5
               .

               6.Ob upoštevanju raziskovalnih dejavnosti Euratoma na področju energije so potekale predhodne razprave za določitev raziskovalnega potenciala in medsebojnega interesa, ki izhajata iz pridružitve Švice okvirnemu programu Euratoma za raziskave (2012–2013).

               7.Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija priporoča, da Svet pooblasti Komisijo, da v skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom začne pogajanja s Švicarsko konfederacijo o sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013).

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi za začetek pogajanj o sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

               ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
                  6
               ,

               ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, s katerim se bo prek posrednih ukrepov izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)
                  7
               ,

               ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, s katerim se bo prek neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)
                  8
               ,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013)
                  9
               ,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

               (1)Švicarska konfederacija je izrazila svoj interes za pridružitev okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013).

               (2)Pridružitev Švicarske konfederacije k okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) je v interesu Skupnosti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo pogaja o sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013).

               Člen 2

               Pogajanja bodo potekala na podlagi pogajalskih smernic iz Priloge.

               Člen 3

               Komisija bo Svet obveščala o napredku pogajanj.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

               PRILOGA

               POGAJALSKE SMERNICE

               1.
                     V sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom) na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum) bo določena pridružitev Švicarske konfederacije k celotnemu okvirnemu programu Euratoma za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
                  10
               , brez poseganja v pogoje Fuzijskega sporazuma iz leta 1978.

               2.
                     Da bi se Švicarski konfederaciji omogočilo, da kot pridružena država čim prej sodeluje v celotnem okvirnem programu Euratoma, bi moral sporazum določati začasno in retroaktivno uporabo od 1. januarja 2012. Sporazum bo vseboval določbo o povračilu sredstev in pravnih posledicah za tekoče projekte in dejavnosti, ki so se začeli v obdobju začasne uporabe, v primeru pomanjkljive sklepčnosti ene od pogodbenic.

               3.
                     Pogoji sporazuma v zvezi z zaščito finančnih interesov Euratoma bi morali biti povsem v skladu z določbami za zaščito finančnih interesov EU, določenimi v Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani
                  11
               .

               4.
                     Pogoji sporazuma bodo skladni z Uredbo Sveta z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013)
                  12
               .

               5.
                     Sporazum bi moral zagotoviti ustrezno zaščito finančnih interesov Euratoma, ki zajema sporočanje finančnih podatkov, revizije in upravne preiskave na kraju samem za boj proti goljufijam, upravno pomoč ter izterjavo denarja. Kolikor je potrebno, bi morala biti v sporazumu predvidena tudi odprava ovir v zvezi z obdavčenjem in socialno varnostjo, ki so posledica čezmejnega sodelovanja raziskovalcev pri raziskovalnih projektih v okviru sporazuma, zlasti za osebje Skupnega raziskovalnega središča, ki ga urejajo kadrovski predpisi Evropske unije.

                     (1)
                  UL L …

                     (2)
                  UL L 242, 4.9.1978, str. 2.

                     (3)
                  UL L 313, 22.11.1985, str. 6.

                     (4)
                  Sklep Sveta 2006/970/Euratom (UL L 400, 30.12.2006, str. 60).

                     (5)
                  COM(2011)71, COM(2011)72, COM(2011)73, COM(2011)74.

                     (6)
                  Glej Sklep Sveta 17503/11– za objavo v UL.

                     (7)
                  Glej Sklep Sveta 17504/11– za objavo v UL.

                     (8)
                  Glej Sklep Sveta 17505/11– za objavo v UL.

                     (9)
                  Glej Uredbo Sveta 17506/11– za objavo v UL.

                     (10)
                  Glej Sklep Sveta 17503/11 – za objavo v UL.

                     (11)
                  UL L 189, 20.7.2007, str. 24–39.

                     (12)
                  Glej Uredbo Sveta 17506/11 – za objavo v UL.


Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC0285

Priporočilo odločba Sveta o pozivu Nemčiji v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja  /* SEK/2006/0285 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 1.3.2006SEC(2006) 285 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo pozivu Nemčiji v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMČEZMERNI PRIMANJKLJAJ V NEMčIJIPostopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti.Ob ugotovitvi, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2002 presegel referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, in na podlagi priporočila Komisije je 21. januarja 2003 Svet odločil, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj (člen 104(6) Pogodbe)[2]. Poleg tega je v smislu Pakta stabilnosti in rasti in na podlagi priporočila Komisije na isti dan Svet sprejel priporočilo v skladu s členom 104(7) za odpravo čezmernega primanjkljaja. V tem priporočilu je Svet pozval „ nemško vlado, naj v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 čimprej odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja “, kar pomeni, da bi se do leta 2004 primanjkljaj moral znižati pod 3 % BDP. Priporočilo je bilo objavljeno. Kakor je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004[3], s katerim se je Svet strinjal dne 18. januarja 2005, glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.Leta 2005 je po podatkih Eurostata na podlagi poročila v skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93, ki jih je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006, javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji znašal 3,3 % BDP. V skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, če „ dejanski podatki “ Komisije „ kažejo, da sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja v predpisanih rokih (…) v priporočilu iz člena 104(7) (…), Svet nemudoma sprejme sklep po členu 104(9) “, to je, „ pozove državo članico, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja “.GOSPODARSKO IN PRORAčUNSKO STANJE V NEMčIJIPo projekcijah napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 je primanjkljaj leta 2005 znašal 3,9 % BDP[4]. Po predvidevanjih služb Komisije bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah znašal 3,7 % BDP leta 2006 in 3,3 % leta 2007. Predvideva se, da bo realna rast BDP znašala 0,8 % leta 2005, 1,2 % leta 2006 in 1,6 % leta 2007, pri čemer se proizvodna vrzel v programskem obdobju ne BI zaprla v celoti.Glede na to in na še vedno občutljivo gospodarsko stanje je nova vlada, ki je nastopila 18. septembra 2005, oblikovala strategijo za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost iz Pogodbe do leta 2007. Vlada je začela izvajati strategijo konsolidacije že decembra 2005 s sprejetjem prvih predvidenih ukrepov. Dne 22. februarja 2006 je sprejela predlog zveznega proračuna za 2006 in zlasti tudi sprejela osnutek zakona za zvišanje stopnje DDV s 16 % na 19 % od 1. januarja 2007.Zvezni statistični urad je 22. februarja 2006 objavil podatek, da znaša rast BDP v letu 2005 0,9 %. Po podatkih Eurostata je javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji leta 2005 znašal 3,3 % BDP. Ti podatki do nadaljnje ocene njihove kakovosti temeljijo na začasni priglasitvi Nemčije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93, ki jo je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006. Razliko glede na jesensko napoved služb Komisije je mogoče zaslediti v davčnih prihodkih, ki so bili večinoma boljši od pričakovanih proti koncu leta 2005.Po projekcijah vmesne napovedi služb Komisije, objavljene 21. februarja 2006, bo realni BDP zrasel za 1,5 % leta 2006, kar je nekoliko nad omejeno potencialno stopnjo rasti. Opozoriti je treba, da je ta projekcija naravnana navzgor zaradi prednostnega odgovora domačega povpraševanja na načrtovano zvišanje stopnje DDV. Ob upoštevanju posledičnih negativnih ekonomskih učinkov se trenutno pričakuje, da bo rast BDP leta 2007 znašala blizu 1 %.V skladu z zgornjo makroekonomsko napovedjo se pričakuje, da bo leta 2006 nominalni primanjkljaj še vedno nad 3% BDP, vendar bo izrazito padel pod referenčno vrednost leta 2007. Strukturni primanjkljaj (primanjkljaj v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in začasnih ukrepov) bo kot odstotek BDP po projekcijah služb Komisije med letoma 2005 in 2006 ostal v glavnem nespremenjen in se zmanjšal za vsaj 1 % BDP leta 2007.ZAHTEVE PRORAčUNSKE POLITIKE DO LETA 2007 IN PO NJEMČlen 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 določa: „ Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da mora država članica doseči minimalno letno izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. “Zaradi nizkega potenciala rasti in proračunskih težav zaradi staranja prebivalstva je izrazito zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v Nemčiji bistvenega pomena. Poleg tega trajna proračunska neravnovesja obremenjujejo zaupanje in nenazadnje vplivajo na rast proizvodnje. Strategija konsolidacije proračuna, usmerjena v nadzor proračunskih neravnovesij, je vključena v obsežni delovni program, ki ga je nemška vlada oblikovala novembra 2005. Njeno izvajanje je v napredni stopnji. Strategija konsolidacije ima za cilj proračunsko prilagoditev v strukturnem smislu za vsaj eno odstotno točko do leta 2007. Omejenost učinkov te strategije leta 2006 delno izraža dejstvo, da bodo nekateri od že izvajanih ukrepov pokazali svoj celotni učinek šele z zamudo. Predvidena strukturna proračunska prilagoditev v letih 2006 in 2007 se lahko šteje za skladno z določbami Pakta stabilnosti in rasti, vključno z zahtevanim letnim izboljšanjem ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov najmanj za 0,5 % kot merilu. Na podlagi opisanega scenarija rasti bi morala načrtovana prilagoditev zadostovati, da se primanjkljaj zmanjša na trajen in vzdržen način ter da je skladen z določbami iz Pakta stabilnosti in rasti.Glede na te dejavnike se zdi, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati najpozneje do leta 2007. Merilo 0,5 % strukturnega izboljšanja letno je treba zagotoviti kumulativno v letih 2006 in 2007.* * *Glede na zgornje ugotovitve Komisija priporoča Svetu, da pošlje Nemčiji poziv v skladu s členom 104(9), naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, najpozneje do leta 2007. Uresničljiv potek prilagoditve za trajno zmanjšanje proračuna pod 3 % BDP najpozneje do leta 2007 na podlagi scenarija rasti služb Komisije iz februarja 2006 bi od Nemčije zahteval, da zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda (brez enkratnih in začasnih ukrepov) za eno odstotno točko BDP v letih 2006 in 2007. Nemčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega salda temelji na zmanjševanju strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP letno po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Komisija tudi priporoča, da se pred [14. julijem] 2006 predloži poročilo z opisom ukrepov zaradi izpolnjevanja obveznosti iz priporočil Odločbe Sveta. Poročilo mora zlasti vključevati proračunsko oceno ukrepov z učinkom leta 2006 in 2007 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in možnih tveganj, povezanih z predpostavljenim makroekonomskim scenarijem. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja. Komisija prav tako v skladu s členom 104(9) priporoča, da se od Nemčije zahteva predložitev nadaljnjih poročil po natančno določenem časovnem razporedu.PriporočiloODLOČBA SVETAo pozivu Nemčiji v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljajaSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(9) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije v skladu s členom 104(9),ob upoštevanju naslednjega:1.  Člen 104(1) Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.2.  Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt stabilnosti in rasti vključuje Uredbo sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[5].3.  Resolucija Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu stabilnosti in rasti z dne 17. junija 1997[6] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt stabilnosti in rasti.4.  V Odločbi Sveta 2003/89/ES[7] z dne 21. januarja 2003 je bilo v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločeno, da v Nemčiji obstaja čezmeren primanjkljaj.5.  Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 je 21. januarja 2003 naslovil na Nemčijo Priporočilo s pozivom, naj Nemčija čimprej in najpozneje do leta 2004 odpravi čezmerni primanjkljaj. Priporočilo je bilo objavljeno. Kakor je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004[8], s katerim se je Svet strinjal dne 18. januarja 2005, glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.6.  Od leta 2002 naprej je bil javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji bil precej nad referenčno stopnjo Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Delež dolga glede na BDP se je povečal z nižjega od referenčne vrednosti Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, v letu 2001 na predvidenih 69 % BDP v letu 2006.7.  Po podatkih Eurostata je javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji leta 2005 znašal 3,3 % BDP. Ti podatki do nadaljnje ocene njihove kakovosti temeljijo na začasni priglasitvi Nemčije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem[9], ki jo je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006. Poleg tega bo na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov ob upoštevanju proračunskih načrtov, ki jih je doslej sprejela nemška vlada, javnofinančni primanjkljaj v letu 2006 še naprej ostajal nad referenčno vrednostjo Pogodbe, kar potrjuje, da se primanjkljaj ni zmanjšal.8.  Če dejanski podatki v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 kažejo, da sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja v rokih, predpisanih v priporočilu iz člena 104(7), Svet nemudoma sprejme sklep po členu 104(9), to je, pozove državo članico, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja, v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97.9.  Po projekcijah napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 je primanjkljaj leta 2005 znašal 3,9 % BDP[10]. Po predvidevanjih služb Komisije bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah znašal 3,7 % BDP leta 2006 in 3,3 % leta 2007. Predvideva se, da bo realna rast BDP znašala 0,8 % leta 2005, 1,2 % leta 2006 in 1,6 % leta 2007, pri čemer bi se proizvodna vrzel ne zaprla v celoti v programskem obdobju. Glede na to in na še vedno občutljivo gospodarsko stanje je nova vlada, ki je nastopila 18. septembra 2005, oblikovala strategijo za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost Pogodbe do leta 2007. Vlada je začela izvajati strategijo konsolidacije že decembra 2005 s sprejetjem prvih predvidenih ukrepov. Dne 22. februarja 2006 je sprejela predlog zveznega proračuna za 2006 in zlasti tudi sprejela osnutek zakona za zvišanje stopnje DDV s 16 % na 19 % od 1. januarja 2007.10.  Zvezni statistični urad je 22. februarja 2006 objavil podatke za javnofinančni primanjkljaj in rast BDP v letu 2005, to je 0,9 % oziroma 3,3 % BDP. Razlika glede na jesensko napoved služb Komisije je mogoče zaslediti v davčnih prihodkih, ki so bili večinoma boljši od pričakovanih proti koncu leta 2005. Po projekcijah vmesne napovedi služb Komisije, objavljene 21. februarja 2006, bo realni BDP zrasel za 1,5 % leta 2006, kar je nekoliko nad omejeno potencialno stopnjo rasti. Opozoriti je treba, da je ta projekcija naravnana navzgor zaradi prednostnega odgovora domačega povpraševanja na načrtovano zvišanje stopnje DDV. Ob upoštevanju posledičnih negativnih ekonomskih učinkov se trenutno pričakuje, da bo rast BDP leta 2007 znašala manj kot 1 %. V skladu z zgornjo makroekonomsko napovedjo se pričakuje, da bo leta 2006 nominalni primanjkljaj še vedno nad 3% BDP, vendar bo izrazito padel pod referenčno vrednost leta 2007. Strukturni primanjkljaj (primanjkljaj v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in začasnih ukrepov) bo kot odstotek BDP po projekcijah služb Komisije med letoma 2005 in 2006 ostal v glavnem nespremenjen in se približal 1 % BDP leta 2007.11.  Pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja je treba upoštevati naslednje dejavnike. Prvič, izvajana proračunska prilagoditev je vključena v obsežno strategijo, pri čemer so načrtovani ukrepi že na napredni stopnji v procesu sprejetja, kar zmanjšuje negotovosti v zvezi z učinkovitostjo konsolidacije. Drugič, omejeni učinki pri redukciji strukturnega primanjkljaja, ki se pričakujejo za leto 2006, vsaj delno odražajo dejstvo, da bodo učinki nekaterih že izvajanih ukrepov vidni šele z zamudo. Predvidena strukturna proračunska prilagoditev za vsaj 1 % v letih 2006 in 2007 se lahko šteje za skladno z določbami Pakta stabilnosti in rasti, vključno z zahtevanim letnim izboljšanjem ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za najmanj 0,5 % kot merilu. Na podlagi splošnih makroekonomskih napovedi, opisanih pod uvodno izjavo (10), bi morala taka prilagoditev zadostovati, da se primanjkljaj zmanjša na trajen in vzdržen način.12.  Glede na te dejavnike se zdi, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati najpozneje do leta 2007. Merilo 0,5 % strukturnega izboljšanja letno je treba zagotoviti kumulativno v letih 2006 in 2007.13.  V skladu z drugim pododstavkom člena 104(9) Pogodbe, lahko Svet od Nemčije zahteva, da mu po natančno določenem časovnem razporedu predloži poročila in tako omogoči preverjanje njenih prizadevanj pri prilagajanju, da se izpolnijo obveznosti iz te odločbe. Nemčija mora najpozneje do [14. julija] 2006 predložiti Komisiji poročilo z opisom ukrepov, ki so bili že sprejeti in se nameravajo sprejeti, da bi se izpolnile obveznosti te odločbe. Poročilo mora zlasti vključevati proračunsko oceno ukrepov z učinkom na proračunski rezultat v letih 2006 in 2007 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in možnih tveganj, povezanih s predpostavljenim makroekonomskim scenarijem. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja. Nemčija mora predložiti nadaljnja poročila v skladu z roki za poročanje o proračunskih primanjkljajih in dolgu, ki jih določa člen 4 Uredbe (ES) št. 3605/93.14.  Prilagoditveni ukrepi morajo zagotoviti trajno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Da bi se zagotovila vzdržna konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja Nemčije za strukturno uravnotežen proračun, je po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja potrebno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % letno –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 11. Nemčija mora čimprej in najpozneje do leta 2007 odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja.2. Nemčija mora v letih 2006 in 2007 zagotoviti kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za eno odstotno točko.Člen 21. Nemčija mora najpozneje do [14. julija] 2006 predložiti Komisiji poročilo z opisom ukrepov, da se zagotovi izpolnjevanje obveznosti iz te odločbe. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja.2. Nemčija mora do [1. oktobra 2006, 1. aprila 2007, 1. oktobra 2007 in 1. aprila 2008] predložiti Komisiji nadaljnja poročila, ki obravnavajo napredek pri izpolnjevanju obveznosti iz te odločbe.Člen 3Nemčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega salda temelji na zmanjševanju strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP letno po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja.Člen 4Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.V Bruslju,Za Svet [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str.5).[2] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so na voljo na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] Sporočilo Komisije Svetu: Položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti , COM(2004) 813.[4] Ta podatek na splošno ustreza podatku, ki so ga priglasili nemški organi 1. septembra (3,7 % BDP), pri čemer največja razlika izhaja iz listninjenja, ki ga je določil pokojninski urad za nekdanje poštne uradnike; jesenska napoved ga namreč ni obravnavala kot usmerjenega v zmanjšanje primanjkljaja.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str.5).[6] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.[7] UL L 34/16, 11.2.2003.[8] Sporočilo Komisije Svetu: Položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti , COM(2004) 813.[9] UL L 332, 31.12.1993, str. 7.[10] To na splošno ustreza podatku, ki so ga 1. septembra priglasili nemški organi (3,7 % BDP), pri čemer največja razlika izhaja iz listninjenja, ki ga je določil pokojninski urad za nekdanje poštne uradnike; jesenska napoved ga namreč ni obravnavala kot usmerjenega v zmanjšanje primanjkljaja.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0992

Priporočilo odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem v skladu s členom 104(6) Pogodbe  /* SEK/2005/0992 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 20.7.2005SEK(2005) 992 končnoPriporočiloODLOČBA SVETAo obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem v skladu s členom 104(6) Pogodbe(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMPortugalska je zadnjo dopolnitev programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009, predložila 9. junija 2005. Ta dopolnitev za obdobje od 2005 do 2007 razkriva načrte glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Portugalska namerava, predvsem po predloženem doseženem primanjkljaju v višini 2,9 % v letu 2004[1], za leto 2005 zabeležiti javnofinančni primanjkljaj v višini 6,2 % BDP, ki naj bi se v letu 2006 zmanjšal na 4,8 %, v letu 2007 na 3,9 % in v letu 2008 na 2,8 % BDP. Predvideva se, da se bo v istem obdobju delež dolga v razmerju do BDP s predložene številke v višini 61,9 % v letu 2004 še povečal ter dosegel najvišjo vrednost 67,8 % BDP v letu 2007.Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ureja člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ki je del Pakta stabilnosti in rasti[2]. Komisija je v svoji oceni tehtno upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005[3].Poročilo Komisije je v skladu s členom 104(3) Pogodbe ocenilo izpolnjevanje zahtev Pogodbe glede na merila, ki zadevajo dolg in primanjkljaj.Načrtovani javnofinančni primanjkljaj v letu 2005, naveden v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, ni blizu referenčni vrednosti, ki znaša 3 % BDP, temveč jo presega. Poleg tega preseganje referenčne vrednosti ni izjemno in začasno v smislu Pogodbe in Pakta stabilnosti in rasti. Medtem ko se je stopnja rasti BDP od leta 2000 močno znižala, je gospodarstvo v letu 2004 spet zabeležilo pozitivno gospodarsko rast, poleg tega pa se v skladu z napovedmi služb Komisije iz pomladi 2005 in dopolnitvijo programa stabilnosti iz junija 2005 pričakuje, da bo v naslednjih letih spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kljub temu, da je negativna proizvodna vrzel obsežna in se ne pričakuje, da se bo v prihodnjih letih občutno skrčila, poslabšanje javnofinančnega salda ni sorazmerno z zadnjim povečanjem proizvodne vrzeli. Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot posledica resnega gospodarskega upada. Preseganje referenčne vrednosti se prav tako ne more obravnavati kot začasno, saj se v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva, da bo delež javnofinančnega primanjkljaja občutno presegel referenčno vrednost Pogodbe tudi v letu 2006, če se pričakuje, da bo gospodarstvo postopoma spet v vzponu. Dopolnitev programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj v prihodnjih letih zmanjševal, vendar do leta 2007 še presegal referenčno vrednost . Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva primanjkljaj, ni izpolnjena.Delež dolga v razmerju do BDP je v letu 2003 prekoračil referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, ter dosegel 61,9 % v letu 2004, kar je povečanje za okoli 8,5 odstotnih točk BDP od leta 2000. Vzroke povišanja deleža dolga lahko pripišemo zelo nizkemu primarnemu presežku, v nekaterih letih celo primarnemu primanjkljaju, obstoju obsežnega usklajevanja stanj in tokov, pri čemer so izredne operacije, ki so prispevale k povečevanju dolga, v večini let več kot samo izravnale precejšnje prihodke od privatizacije, ter tudi nizki nominalni rasti BDP. Cilji, ki zadevajo dolg, za leta od 2005 do 2007, navedeni v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005, in so večinoma v skladu s projekcijami dolga napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, kažejo nadaljnje močno povečanje deleža dolga, ki naj b dosegel najvišjo vrednost tik pod 68 % v letu 2007. To je v nasprotju z zahtevo Pogodbe, da se v primeru preseganja referenčne vrednosti, ki znaša 60 % BDP, „delež dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti“. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva dolg, ni izpolnjena.V svojem poročilu v skladu s členom 104(3) je Komisija preučila tudi pomembne dejavnike, ki se nanašajo na srednjeročni gospodarski in proračunski položaj, ter na ostale, ki so se zdeli pomembni za oceno javnih financ na Portugalskem.V svojem Poročilu z dne 20. marca je Svet poudaril, da mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov pri korakih, ki vodijo k odločbi o obstoju čezmernega primanjkljaja in tako vključujejo mnenje Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4), mnenje Komisije v skladu s členom 104(5) in Odločbo Sveta v skladu s členom 104(6), „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in da primanjkljaj ostaja blizu referenčni vrednosti“. V primeru Portugalske ta pogoj ni izpolnjen: načrtovani primanjkljaj za leto 2005 ni blizu referenčne vrednosti in preseganje referenčne vrednosti se ne more obravnavati kot začasno, ker se predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj tri leta ostal nad 3 % BDP. Zato se v primeru Portugalske drugi pomembni dejavniki za namen mnenja Komisije v skladu s členom 104(5) in za namen Odločbe Sveta v skladu s členom 104(6) ne upoštevajo.Člen 104(4) Pogodbe navaja, da „Odbor, predviden v členu 114 (tj. Ekonomsko-finančni odbor), pripravi mnenje o poročilu Komisije“. Odbor je predložil svoje mnenje 4. julija 2005, kar je skladno z oceno, ki jo je v svojem poročilu podala Komisija. Odbor je ugotovil predvsem, „da načrtovani proračunski razvoj na Portugalskem v letu 2005 poteka tako, da se ne spoštujeta merili iz drugega odstavka člena 104“. Odbor je bil zlasti mnenja, da načrtovani primanjkljaj za leto 2005 ni blizu referenčne vrednosti, ki znaša 3 % BDP, in da se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot izjemno in začasno. Javni dolg presega referenčno vrednost v višini 60 % BDP in se bo po predvidevanjih v razmerju do BDP v naslednjih dveh letih še povečal. Odbor je prav tako zapisal, da gospodarski obeti v naslednjih dveh do treh letih ostajajo skromni ter izrazil zaskrbljenost glede visoke ravni in gibanja strukturnega primanjkljaja. Pri preučevanju vseh drugih pomembnih dejavnikov je Ekonomsko-finančni odbor ugotovil, da se ti dejavniki pri njegovi oceni ne morejo upoštevati.Komisija ob upoštevanju svojega poročila in ob upoštevanju mnenja Odbora meni, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 20. julija 2005, je bilo v skladu s členom 104(5) Pogodbe predloženo Svetu. Komisija priporoča, da Svet sprejme ustrezno odločitev v skladu s členom 104(6), in v ta namen naslavlja priporočilo za odločbo. Poleg tega Komisija na Svet naslavlja priporočilo za priporočilo Sveta, ki se naslovi na Portugalsko z namenom, da se v skladu s členom 104(7) Pogodbe čezmerni primanjkljaj odpravi.PriporočiloODLOČBA SVETAo obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem v skladu s členom 104(6) PogodbeSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju pripomb Portugalske,ob upoštevanju naslednjega:1.  V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.2.  Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.3.  Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 104 predvideva odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja; Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen k Pogodbi, določa nadaljnje določbe, ki se nanašajo na izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93[4], spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 475/2000[5] in Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002[6], določa podrobna pravila in opredelitve pojmov za uporabo določb navedenega protokola.4.  Člen 104(5) Pogodbe zahteva od Komisije, da predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Komisija je 20. julija 2005 Svetu predložila takšno mnenje o Portugalski. Ob upoštevanju poročila Komisije v skladu s členom 104(3) in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) je Komisija ugotovila, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja. Pri pripravljanju svoje ocene je Komisija upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005[7].5.  Člen 104(6) Pogodbe določa, da bi moral Svet pred odločanjem, ali čezmeren primanjkljaj obstaja, in po opravljeni celoviti oceni upoštevati morebitne pripombe zadevne države članice. V primeru Portugalske ta celovita ocena vodi k naslednjim sklepom.6.  V skladu z dopolnitvijo programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 znaša 6,2 % BDP. Primanjkljaj ni blizu referenčni vrednosti, ki znaša 3 % BDP, temveč jo presega. Dejstvo, da primanjkljaj presega referenčno vrednost, ni posledica izrednega dogodka, na katerega portugalski organi niso mogli vplivati, niti ne izhaja iz resnega gospodarskega upada. Medtem ko se je stopnja rasti BDP od leta 2000 močno znižala, je gospodarstvo v letu 2004 spet zabeležilo pozitivno gospodarsko rast, poleg tega pa se v skladu z napovedmi služb Komisije iz pomladi 2005 in dopolnitvijo programa stabilnosti iz junija 2005 pričakuje, da bo v naslednjih letih spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kljub temu, da je negativna proizvodna vrzel obsežna in se ne pričakuje, da se bo v prihodnjih letih občutno skrčila, poslabšanje javnofinančnega salda ni sorazmerno z zadnjim povečanjem proizvodne vrzeli. Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot posledica resnega gospodarskega upada. Predvideva se, da bo delež javnofinančnega primanjkljaja v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 občutno presegel referenčno vrednost Pogodbe tudi v letu 2006, če se pričakuje, da bo gospodarstvo postopoma spet v vzponu. Dopolnitev programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj v prihodnjih letih zmanjševal, vendar do leta 2007 še presegal referenčno vrednost . Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot začasno v smislu Pogodbe in Pakta stabilnosti in rasti. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva primanjkljaj, ni izpolnjena.7.  Delež dolga v razmerju do BDP je v letu 2003 prekoračil referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, ter dosegel 61,9 % v letu 2004, kar je povečanje za okoli 8,5 odstotnih točk BDP od leta 2000. Povečanje deleža dolga lahko pripišemo zelo nizkemu primarnemu presežku, obstoju obsežnega usklajevanja stanj in tokov ter tudi nizki nominalni rasti BDP. Poleg tega predvidene vrednosti dolga za leta od 2005 do 2007, ki so navedene v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005 in so večinoma v skladu s projekcijami dolga napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, kažejo nadaljnje močno povečanje deleža dolga, ki naj bi dosegel najvišjo vrednost tik pod 68 % v letu 2007. To je v nasprotju z zahtevo Pogodbe, da se v primeru preseganja referenčne vrednosti, ki znaša 60 % BDP, „delež dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti“. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva dolg, ni izpolnjena.8.  V skladu s Poročilom Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005, mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov iz odločbe Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in primanjkljaj ostaja blizu referenčni vrednosti.“ V primeru Portugalske ta pogoj ni izpolnjen. Zato se v primeru Portugalske drugi pomembni dejavniki za namen Odločbe Sveta v skladu s členom 104(6) ne upoštevajo –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da na Portugalskem obstaja čezmeren primanjkljaj.Člen 2Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.V Bruslju,Za Svet [1] Te številke so odvisne od razprav, ki potekajo med Eurostatom in portugalskimi statističnimi organi.[2] UL L 209, 2.8.1997.[3] Glej sklepe predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005 (7619/05) in poročilo (Ekonomsko-finančnega) sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 (7423/05).[4] UL L 332, 31.12.1993, str. 7.[5] UL L 58, 3.3.2000, str. 1.[6] UL L 55, 26.2.2002, str. 23.[7] Glej sklepe predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005 (7619/05) in poročilo (Ekonomsko-finančnega) sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 (7423/05).


odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2003/487/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji