Avis juridique important

|

52004SC0823

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Litve, 2004-2007  /* SEK/2004/0823 končno */

Priporočilo MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Litve, 2004-2007(predlozila Komisija)OBRAZLOITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) st. 1466/97 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [1] določa, da morajo neudelezene drzave članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji, v skladu s členom 99 Pogodbe, zaradi večstranskega nadzora predloziti konvergenčne programe v rednih intervalih.[1]  UL L209, 2.8.1997. Vse dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.V skladu s členom 9 te Uredbe mora Svet pregledati vsak konvergenčni program na osnovi ocene, ki jo pripravita Komisija in Odbor, ustanovljen s členom 114 Pogodbe (Ekonomski in finančni odbor). Na osnovi priporočila Komisije in po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom mora Svet po pregledu programa podati mnenje. V skladu z Uredbo morajo drzave članice predloziti letno posodobljene konvergenčne programe, ki jih lahko v skladu s temi istimi postopki prav tako pregleda Svet.Za deset drzav, ki so se 1. maja 2004 pridruzile EU, velja odstopanje in se niso udelezene v enotni valuti. Te drzave so se zavezale, da bodo do 15. maja 2004 predlozile svoje konvergenčne programe, do konca 2004 pa se njihove prve posodobitve.Litvanski konvergenčni program za obdobje 2004-2007 je bil predlozen 14. maja 2004. Sluzbe Komisije so izvedle tehnično vrednotenje tega programa in pri tem upostevale rezultate napovedi za pomlad 2004, Kodeks ravnanja [2] ,pa tudi načela, določena v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o krepitvi usklajevanja proračunskih politik [3]. To vrednotenje utemeljuje naslednjo oceno:[2]  Revidirano mnenje Ekonomskega in finančnega odbora o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je 10. 7. 2001 odobril Ekonomsko-finančni Svet.[3]  KOM(2002) 668 končno, 27.11.2002.Prvi litvanski konvergenčni program za obdobje 2003-2007 je bil predlozen 14. maja 2004. Program se izrecno ne nanasa na drzavno strategijo za sprejetje evra in članstvo v ERM II, čeprav so pristojni organi večkrat izrazili namero po pridruzitvi območju evra takoj po pristopu, kar kaze na zgodnji vstop v ERM II, medtem ko bi ohranili vse lastnosti sedanjega sistema menjalnega tečaja.Program v večini ustreza podatkovnim zahtevam revidiranega "kodeksa ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov" [4].[4]  Tabele kodeksa ravnanja, ki so prilozene programu, z manjsimi izjemami podajajo vse zahtevane podatke in prav tako nekatere v kodeksu navedene neobvezne informacije. Tabela 4 v programu o splosnih vladnih proračunskih napovedih podaja nepopolno razčlenitev izdatkov. Poleg tega se inflacije se vedno predstavlja na osnovi indeksa cen zivljenjskih potrebsčin (CPI), čeprav tabela 1 v prilogi zahteva napovedi za usklajeni indeks cen zivljenjskih potrebsčin (HICP). Računovodska obravnava nadomestil za izgubo prihrankov v rubljih in vračilo nepremičnin zahteva nadaljnjo analizo.V programu opisani srednjeročni makroekonomski potek dogodkov v programskem obdobju predvideva ohranitev močne rasti BDP, se posebej v letih 2004 in 2005, ko bo njena rast po napovedih znasala okoli 7 %. V nadaljevanju je v letih 2006 in 2007 pričakovana rahla upočasnitev rasti na priblizno 6,5 %, vendar ostane nad potencialom, ki so ga določili pristojni drzavni organi. Glavno gonilo rasti bo predvidoma domače povprasevanje na čelu z veliko rastjo nalozb in zasebne potrosnje. Programske makroekonomske napovedi in zunanje predpostavke do leta 2005 so na splosno v skladu s spomladanskimi napovedmi Komisije za leto 2004. Delno izjemo predstavlja le leto 2005, ko bo predvidena rast BDP znasala 7,3 % v primerjavi s 6,6 % v napovedi sluzb Komisije. Nevarnosti nizje rasti od napovedane v programskem obdobju ni mogoče izključiti in tako ostaja glavna groznja za doseganje predvidenih načrtov davčne konsolidacije.V zadnjih letih je bilo obvladovanje inflacije v Litvi ugodno. Povprečna letna inflacija je od leta 1999 ostala pod 2 %, na to pa je skupaj z ugodnim gibanjem plač in storilnosti močno vplivalo gibanje menjalnega tečaja. Visja stopnja konkurence v sektorju telekomunikacij je poleg teh dejavnikov v letu 2003 prispevala k negativni letni stopnji inflacije 1,1 % po HICP. Deflacijska usmeritev se je pričela v letu 2002 in se bo letos po pričakovanjih obrnila v veliki meri zaradi sprememb trosarin in DDV, ki jih zahteva pristop. Povprečna letna inflacija bo letu 2004 po pričakovanjih dosegla 0,9 % in postopno napredovala do 2,5 % v letu 2007. Litas je do leta 1999, najprej z vezavo na dolar in od februarja 2002 z vezavo na evro, nominalno efektivno apreciiral za priblizno 50 %. Tako kratkoročne stopnje denarnega trga kot dolgoročni donosi obveznic so se v letih 2002 in 2003 usmerili navzdol. Stopnje denarnega trga so se v zadnjem letu ustalile, kar je na splosno v skladu z gibanji na denarnem trgu območja evra, razpon kratkoročnih obrestnih mer glede na območje evra pa je od konca leta 2003 ostal stalen na priblizno 60 baznih točkah. Velikost donosa na dolgoročne vladne obveznice se je na začetku leta 2004 dvignila na 55-65 baznih točk.Ključni cilj srednjeročne davčne strategije, ki je določena v programu, je "priblizevanje ciklično uravnotezenemu splosnemu vladnemu proračunu". Toda medtem, ko so cilji za dejanski splosni javni primanjkljaj v vsakem letu postavljeni pod mejno vrednost 3 % BDP, ti niso skladni z uravnotezenim stanjem v času programskega obdobja. Po pričakovanjih se bo zlasti splosni javni primanjkljaj povečal iz 1,7 % BDP v letu 2003 na 2,7 % v letu 2004 ter se nato postopno zmanjseval do 1,5 % v letu 2007. Ciljni primanjkljaj za leto 2004 je primerljiv s ciljem 2,9 %, predvidenim v predpristopnem gospodarskem programu (PGP) za leto 2003 in v proračunu za leto 2004, ki je bil sprejet decembra 2003. Cilji za 2005 in 2006 ostajajo enaki kot v PGP. Program v letu 2007 glede na leto 2003 predvideva dvig deleza prihodkov in izdatkov v BDP. Dvig stopnje prihodkov za 2 odstotni točki je v glavnem posledica znatnega povečanja nedavčnih prihodkov. Program ne vsebuje večjih novih ukrepov za povečanje davčne stopnje, toda predvideva njen dvig. Stopnja izdatkov se bo v tem istem obdobju predvidoma dvignila za 1,8 odstotne točke izključno zaradi visjih primarnih izdatkov, ki bodo po pričakovanjih le v manjsi meri nadomesčeni z zmanjsanjem plačil obresti.Proračunski izid bi lahko bil slabsi od napovedanega. Še posebej zgoraj navedena tveganja poslabsanja makroekonomskih razmer ter izkusnje s preteklimi prekoračitvami stroskovnih okvirov, ki so bile posledica boljsega proračunskega izida od načrtovanega v prvi polovici leta, predstavljajo nevarnost za predvidene proračunske cilje v letih 2004 in 2005. Zato se zdi, da proračunska naravnanost v programu vsaj v začetnih letih ne omogoča zadostnega zavarovanja pred prekoračitvijo primanjkljaja 3 % BDP kot posledice običajnih makroekonomskih nihanj.Na temelju davčne konsolidacije, ki se je začela leta 2000, je stopnja splosnega javnega dolga v BDP, skupaj z ugodnejsimi pogoji najemanja posojil, stalno upadala iz 23,8 % v letu 2000 na 21,5 % v letu 2003. Zaradi napovedanega povečanja splosnega javnega primanjkljaja v letu 2004, program v istem letu napoveduje začetno povečanje stopnje dolga za skoraj 1 odstotno točko. Po pričakovanjih se bo stopnja v preostalem programskem obdobju zmanjsala ter se leta 2007 ustalila na priblizno 21 %.Program ponovno preuči vladni program strukturnih reform, ki je osredotočen na trga dela, pokojninski sistem in zdravstveno varstvo. Na splosno so predstavljene reforme ambiciozne in bi morale izboljsati kakovost javnih financ. Toda nekatere od njih, kot je preoblikovanje pokojninskega sistema in zdravstvenega varstva, lahko povzročijo znatne kratkoročne stroske, ki v programu niso zadostno razčlenjeni.Litva je v razmeroma dobrem polozaju za izpolnitev proračunskih stroskov starajočega se prebivalstva, čeprav se lahko dolgoročno pojavijo nekatere nevarnosti. Za zagotavljanje dolgoročne trajnosti javnih financ se izvajajo stevilni ukrepi, ki so namenjeni izboljsanju stopnje odvisnosti v starosti ter posodobitvi sistemov pokojnin in zdravstvenega varstva. Vendar pa obstajajo nevarnosti, ki so povezane s kratkoročnimi stroski preoblikovanja sistemov pokojnin in zdravstvenega varstva ter z večjimi nepredvidenimi obveznostmi. Zagotavljanje zadostnega primarnega presezka je bistveno za ohranitev trajnostne osnove javnih financ.Tabela: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi>TABELPOSITION>Na osnovi te ocene je Komisija sprejela prilozeno priporočilo za Mnenje Sveta o konvergenčnem programu Litve in ga posreduje Svetu.Priporočilo MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Litve, 2004-2007SVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upostevanju Uredbe Sveta (ES) st. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [5], in zlasti njenega člena 9(3),[5]  UL L 209, 2.8.1997, str.1 Dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.ob upostevanju priporočila Komisije,po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom,DAL NASLEDNJE MNENJE:Svet je [5. julija] 2004 preučil konvergenčni program Litve za obdobje 2004-2007. Program v večini ustreza podatkovnim zahtevam revidiranega "kodeksa ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov".Proračunska strategija, ki je temelj programa, je namenjena "priblizevanju ciklično uravnotezenemu splosnemu drzavnemu proračunu z zagotavljanjem uspesnega izvajanja ciljev gospodarske politike", čeprav strategija iz programskih ciljev v zvezi s primanjkljajem ni dobro razvidna. Program med letoma 2003 in 2007 predvsem predvideva zmanjsanje primanjkljaja le za 0,2 odstotni točki, medtem ko pričakovani primanjkljaj znasa 1,5 % BDP. To je posledica povečanega deleza prihodkov in odhodkov v BDP. Stopnja prihodkov v programskem obdobju se bo po pričakovanjih povečala na 2 odstotni točki predvsem zaradi znatnega povečanja nedavčnih prihodkov, ki so povezani s finančno pomočjo EU. Davčni prihodki se bodo predvidoma povečali za 0,4 odstotne točke BDP kljub načrtovani ukinitvi cestnega davka v letu 2005, zaradi katere se bodo po ocenah prihodki zmanjsali za 0,5 % BDP v tem istem letu. Po znatnem zmanjsanju stopnje izdatkov v zadnjih petih letih, se bo stopnja v zadevnem obdobju predvidoma dvignila za 1,8 odstotne točke izključno zaradi povečanja primarnih izdatkov, ki bodo po pričakovanjih le v manjsi meri nadomesčeni z zmanjsanjem plačil obresti. Povečanje primarnih izdatkov bo po predvidevanjih večinoma posledica "ostalih izdatkov", ki se bodo po pričakovanjih povečali za 0,9 % BPD in so v glavnem povezani s proračunom EU, ter sredstev in subvencij, za katere so pričakuje povečanje za 0,7 % BDP in so v veliki meri povezana z narasčajočim subvencioniranjem kmetov, z nadomestili za izgubo prihrankov v rubljih ter z načrti vračanja nepremičnin. Vladne bruto investicije v osnovna sredstva se bodo v prvih dveh letih programa po pričakovanjih povečale za 1 % BDP, toda v letu 2007 se bodo predvidoma znizale na 3,1 % BDP ter ostale priblizno 0,2 odstotne točke nad začetno ravnijo iz leta 2003.Za makroekonomski potek dogodkov, na katerem temelji program, se zdi, da odraza precej ugodne predpostavke o rasti. Napovedana stopnja rasti v letu 2005, ki je bila popravljena navzgor iz 6,5 % v predpristopnem gospodarskem programu iz leta 2003 na 7,3 % v konvergenčnem programu, se zlasti zdi pretirana. Gibanje rasti na srednji rok, ki je napovedano v programu, se se vedno zdi razmeroma optimistično, čeprav je previdnejse kot v začetnih letih programa. Napovedi inflacije se zdijo realistične.Cilji programa v zvezi s splosnim javnofinančnim primanjkljajem se za vsako leto nahajajo pod mejno vrednostjo 3 % BDP. Vendar ti cilji niso skladni s skoraj uravnotezenim stanjem v času programskega obdobja. Poleg tega proračunska naravnanost v programu vsaj v začetnih letih programskega obdobja ne omogoča zadostnega zavarovanja pred prekoračitvijo praga 3 % primanjkljaja BDP, ki bi bila posledica običajnih makroekonomskih nihanj. Proračunski izid bi lahko bil slabsi od napovedanega. Še posebej zgoraj navedena tveganja poslabsanja makroekonomskih razmer ter izkusnje s preteklimi prekoračitvami stroskovnih okvirov, ki so bile posledica boljsih prihodkovnih rezultatov od načrtovanih v prvi polovici leta, predstavljajo nevarnost za predvidene proračunske cilje.Litva je v razmeroma dobrem polozaju za izpolnitev proračunskih stroskov starajočega se prebivalstva, čeprav se lahko dolgoročno pojavijo nekatere nevarnosti. Za zagotavljanje dolgoročne trajnosti javnih financ se izvajajo stevilni ukrepi, ki so namenjeni izboljsanju stopnje odvisnosti v starosti ter posodobitvi sistemov pokojnin in zdravstvenega varstva. Vendar pa obstajajo nevarnosti, ki so povezane s kratkoročnimi stroski preoblikovanja sistemov pokojnin in zdravstvenega varstva ter z večjimi nepredvidenimi obveznostmi. Zagotavljanje zadostnega primarnega presezka je bistveno za ohranitev trajnostne osnove javnih financ.Ob upostevanju zgornjih navedb in v primeru uresničitve v programu predvidenih stopenj rasti je priporočljivo, da Litva hitreje napreduje v smeri uravnotezenega proračunskega stanja, zlasti z vidika njenega velikega primanjkljaja tekočega računa in pritiskov domačega povprasevanja. Litvo se nadalje poziva, da natančno izvaja proračun in s tem zmanjsa nevarnost prekoračitve mejne vrednosti 3 % v letu 2004. Na koncu se pristojne litvanske organe spodbuja, da za znizevanje primanjkljaja uporabijo boljse prihodke od napovedanih.Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Litve>TABELPOSITION>


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 25. februarja 2011 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2011/1)

text:
               2.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 67/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 25. februarja 2011
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2011/1)
   2011/C 67/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat neodvisnih zunanjih revizorjev centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique je potekel po reviziji za poslovno leto 2010. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2011 dalje.

               (3)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique je izbrala družbo Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2011 do 2013 z možnostjo enega podaljšanja za poslovna leta od 2014 do 2016 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique za poslovna leta od 2011 do 2013 z možnostjo enega podaljšanja za poslovna leta od 2014 do 2016.

      V Frankfurtu na Majni, 25. februarja 2011

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Priporočilo sklep Sveta naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                     EVROPSKA KOMISIJA

                                                       Bruselj, 4.5.2010
                                                       SEC(2010) 560 konč.

                                         Priporočilo

                                      SKLEP SVETA

       naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv, naj
     sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega
                                        primanjkljaja

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                              Priporočilo

                                            SKLEP SVETA

         naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv, naj
       sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega
                                          primanjkljaja

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti člena 126(9) in
     člena 136 Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Člen 136(1)(a) PDEU določa možnost sprejetja ukrepov za tiste države članice, katerih
            valuta je euro, za večjo uskladitev in nadzorovanje njihove proračunske discipline.

     (2)    Člen 126 PDEU določa, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu
            primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
            Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s
            čezmernim primanjkljajem, zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno
            vzpostavitev zdravega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske
            razmere.

     (3)    Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) (PES) ugotovil, da v Grčiji obstaja
            čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočila za njegovo odpravo najpozneje do leta 2010
            v skladu s členom 104(7) (PES) in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7.
            julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
            primanjkljajem. Svet je za sprejetje ustreznih ukrepov postavil tudi rok 27. oktober
            2009. Svet je 30. novembra 2009 v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da Grčija
            ni sprejela učinkovitih ukrepov; zato je 16. februarja 2010 v skladu s členom 126(9)
            pozval Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najpozneje
            do leta 2012. Svet je prav tako določil 15. maj 2010 kot rok za sprejetje učinkovitih
            ukrepov.

     (4)    Člen 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 določa, da lahko Svet, če so bili v skladu s
            členom 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju poziva nastopijo
            nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za
            javne finance, na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidiran poziv po
            členu 126(9) PDEU.

SL                                                2                                                  SL
 ---pagebreak---      (5)   V skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2009, ki so bile podlaga za prvi poziv
           Grčiji, naj bi se BDP zmanjšal za 0,25 % v letu 2010 ter naj bi si po letu 2011
           opomogel, ko naj bi se po napovedih gospodarska rast povečala za 0,7 %. Zdaj pa se v
           letu 2010 pričakuje oster padec BDP, ki se bo v letu 2011 še nadalje zmanjšal. Nato se
           pričakuje postopna ponovna rast. To znatno poslabšanje gospodarskega scenarija
           pomeni temu ustrezno slabše obete za javne finance, če se politika ne spremeni. Temu
           je treba dodati popravek navzgor končnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2009
           (z ocenjenih 12,7 % BDP v času odločitve na podlagi člena 126(9) na 13,6% BDP v
           skladu s fiskalnim obvestilom, ki ga je Grčija predložila 1. aprila 2010), pri čemer
           obstaja nevarnost dodatnega popravka navzgor (od 0,3 do 0,5 % BDP) po zaključku
           raziskav, ki jih opravlja Eurostat skupaj z grškimi statističnimi službami1. Nazadnje,
           zaskrbljenost na trgih zaradi javnofinančnih obetov se odraža v znatnem povišanju
           premij za tveganja za javni dolg, kar še povečuje težave pri nadzorovanju razvoja
           javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Glede na predhodno oceno, ki jo je
           Komisija opravila marca 2010, je Grčija izvajala fiskalne ukrepe za doseganje
           načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010, kot se je od nje zahtevalo.
           Vendar nenadna sprememba gospodarskih okoliščina pomeni, da teh načrtov ni več
           mogoče šteti za veljavne. Neposredna grožnja solventnosti javnih financ zahteva še
           bolj drastične ukrepe v teku tega leta. Hkrati obseg krčenja gospodarstva, ki ga je
           mogoče zdaj pričakovati, onemogoča doseganje prvotno predvidenega znižanja
           primanjkljaja. Za Grčijo je mogoče reči, da so se pojavili nepričakovani neugodni
           gospodarski dogodki z večjimi neugodnimi posledicami za javne finance in zato so
           spremenjena priporočila iz člena 136 in člena 126(9) PDEU upravičena.

     (6)   Ob upoštevanju zgoraj navedenega se zdi, da je treba rok, ki je bil določen v obvestilu
           Sveta z dne 16. februarja 2010 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v Grčiji,
           podaljšati za dve leti, na leto 2014.

     (7)   Bruto javni dolg je konec leta 2009 znašal 115,1 % BDP. Tako je razmerje med
           dolgom in BDP med najvišjimi v EU in precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz
           Pogodbe. Razen tega obstaja nevarnost, da se bo ta številka še povečala (za 5 do 7
           odstotnih točk), ko bo zaključena statistična raziskava, ki se trenutno izvaja.
           Zmanjševanje primanjkljaja po načrtu, ki se zdi potrebno in izvedljivo glede na
           okoliščine, bi pomenilo, da se dolg odpravi do leta 2014. Poleg stalnih visokih
           javnofinančnih primanjkljajev so k povečanju dolga veliko prispevale tudi „izredne“
           operacije. To je še dodatno zamajalo zaupanje trgov, da lahko vlada nadzoruje dolg.
           Grčija mora nujno sprejeti odločne ukrepe, najbolj obsežne do zdaj, v zvezi s
           primanjkljajem in drugimi dejavniki, ki prispevajo k povišanju dolga, da bi zaustavila
           večanje razmerja med dolgom in BDP ter omogočila, da se dolg čim prej zniža na
           raven, ki omogoča tržno financiranje.

     (8)   Zelo resno poslabšanje finančnega položaja vlade je države članice euroobmočja
           spodbudilo k odločitvi, da Grčiji zagotovijo pomoč za stabilnost, da bi zaščitile
           finančno stabilnost euroobmočja kot celote, skupaj z večstransko pomočjo
           Mednarodnega denarnega sklada. Ta pomoč je v obliki združevanja dvostranskih
           posojil, ki ga koordinira Komisija. Posojilodajalci so se odločili, da mora Grčija za
           prejem pomoči, spoštovati ta sklep. Predvsem se od Grčije pričakuje, da bo izvedla
           ukrepe iz tega sklepa po določenem razporedu –

     1
           Eurostatovo sporočilo za javnost 55/2010, 22. april 2010.

SL                                                       3                                           SL
 ---pagebreak---      SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

                                              Člen 1

     1.    Grčija čim hitreje in najpozneje do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.

     2.    Cilj prilagajanja, ki omogoča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je javnofinančni
           primanjkljaj, ki ne presega 18 508 milijonov EUR (8,0 % BDP) v letu 2010, 17 065
           milijonov EUR (7,6 % BDP) v letu 2011, 14 916 milijonov EUR (6,5 % BDP) v letu
           2012, 11 399 milijonov EUR (4,9 % BDP) v letu 2013, 6 385 milijonov EUR (2,6 %
           BDP) v letu 2014. V ta namen bo treba v obdobju 2009–2014 strukturni saldo
           izboljšati za vsaj 10 % BDP.

     3.    Prilagoditev iz odstavka 2 zahteva, da letna sprememba konsolidiranega bruto
           javnega dolga ne preseže 34,058 milijona EUR v letu 2010, 17,365 milijona EUR v
           letu 2011, 15,016 milijona EUR v leta 2012, 11,599 milijona EUR v letu 2013 in
           7,885 milijona EUR v letu 2014 Glede na trenutne napovedi BDP se bo razmerje
           med dolgom in BDP razvijalo takole: 133,2 % v letu 2010, 145,2 % v letu 2011,
           148,8 % v letu 2012, 149,6 % v letu 2013 in 148,4 % v letu 2014.

                                              Člen 2

     1.    Grčija sprejme naslednje ukrepe pred koncem junija 2010:

           (a)   zakon, ki uvaja progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in
                 horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala;

           (b)   zakon, ki razveljavlja vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v
                 davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne
                 uslužbence;

           (c)   odprava odobritev proračunskih sredstev za varnostno rezervo, da se privarčuje
                 700 milijonov EUR;

           (d)   ukinitev večine odobritev proračunskih sredstev za solidarnostne dodatke
                 (razen dela, ki je namenjen odpravljanju revščine), da se prihrani 400 milijonov
                 EUR;

           (e)   znižanje najvišjih pokojnin, da se v celotnem letu prihrani 500 milijonov EUR
                 (350 milijonov v letu 2010);

           (f)   znižanje velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka ter dodatkov, ki se
                 plačujejo državnim uslužbencem, da se v celotnem letu prihrani
                 1 500 milijonov EUR (1 100 milijonov EUR v letu 2010);

           (g)   ukinitev velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka upokojencem, vendar
                 je pri tem treba zaščititi tiste, ki prejemajo nizke pokojnine, da se v celotnem
                 letu prihrani 1 900 milijonov EUR (1 500 milijonov EUR v letu 2010);

           (h)   povišanje stopnje DDV, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj
                 1,8 milijarde EUR (800 milijonov EUR v letu 2010);

SL                                              4                                                   SL
 ---pagebreak---            (i)   povišanje trošarin za gorivo, tobak in alkohol, kar v celotnem letu zagotovi
                 prihodek najmanj 1 050 milijonov EUR (450 milijonov EUR v letu 2010);

           (j)   zakonodaja o izvajanju direktive o storitvah2;

           (k)   zakon o preoblikovanju in poenostavitvi javne uprave na lokalni ravni, da se
                 znižajo stroški njenega delovanja;

           (l)   ustanovitev delovne skupine za izboljšanje stopnje črpanja sredstev iz
                 strukturnih in kohezijskih skladov;

           (m) zakon za poenostavitev ustanavljanja novih podjetij;

           (n)   znižanje javnih naložb za 500 milijonov EUR glede na načrtovane;

           (o)   nakazovanje odobritev iz proračuna za sofinanciranje strukturnih in kohezijskih
                 skladov na poseben centralni račun, ki ga ni mogoče uporabiti v noben drug
                 namen.

     2.    Grčija sprejme naslednje ukrepe pred koncem septembra 2010:

           (a)   vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog proračuna za leto 2011,
                 ki znašajo vsaj 3,2 % BDP (4,3 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki
                 se izvajajo v letu 2010). V proračun se vključijo predvsem naslednji ukrepi (ali
                 v izjemnih okoliščinah ukrepi, ki zagotavljajo primerljive prihranke): znižanje
                 neposredne porabe osrednje vlade za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi s
                 stopnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in
                 lokalnega upravljanja iz tega odstavka); zamrznitev indeksacije pokojnin (da se
                 prihrani 100 milijonov EUR); uvedba začasnih kriznih dajatev za zelo donosna
                 podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnega prihodka v letih
                 2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predplačila davka za strokovne
                 delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in
                 2013 pa še več); razširitev osnove za DDV z vključitvijo nekaterih storitev, ki
                 so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za
                 odmero DDV trenutno uporablja znižana stopnja, v osrednjo stopnjo (s čimer
                 se pridobi 1 milijarda EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO2
                 (kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani
                 vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalnega
                 upravljanja (da se v letu 2011 stroški znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v
                 letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR); znižanje domačih
                 naložb (za vsaj 1 milijardo EUR), tako da se da prednost naložbenim
                 projektom, ki se financirajo iz evropskih strukturnih skladov; pobude za
                 ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljišč (kar bi v obdobju od leta 2011 do leta
                 2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, pri tem 500 milijonov EUR v letu
                 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na srečo (vsaj 500 milijonov
                 EUR iz prodaje licenc in 200 milijonov EUR iz licenčnin); širitev osnove za
                 davek na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (vsaj 500 milijonov
                 EUR dodatnega prihodka); višja obdavčitev plač v naravi, vključno z

     2
          Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na
          notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006).

SL                                                5                                                     SL
 ---pagebreak---            obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (vsaj 150 milijonov
           EUR); povišanje obdavčenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR);
           poseben davek na črne gradnje (800 milijonov EUR na leto); zapolnitev le
           20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev
           (osrednja vlada, občine, državna podjetja, lokalne vlade, državne agencije in
           druge javne ustanove);

     (b)   zakon o reformi pokojninskega sistema za zagotovitev njegove srednje- in
           dolgoročne vzdržnosti. Zakon mora uvesti zlasti enotno zakonsko predpisano
           upokojitveno starost 65 let (tudi za ženske); združitev obstoječih pokojninskih
           skladov v tri sklade ter enoten nov pokojninski sistem za vse sedanje in bodoče
           zaposlene (z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013); znižanje zgornje meje
           pokojnin; postopno daljšanje minimalnega obdobja vplačevanja prispevkov za
           upokojitev s polno pokojnino s 37 na 40 let (do leta 2015); minimalno
           upokojitveno starost 60 let do 1. januarja 2011 (tudi za delavce v težkih in
           napornih poklicih ter tiste s 40-letno dobo vplačevanja prispevkov); odpravo
           posebnih pravil za že pred letom 1993 zavarovane osebe (ob ohranitvi
           pridobljenih pravic); bistveno skrajšanje seznama težkih in napornih poklicev;
           znižanje pokojnin (za 6 % na leto) za ljudi, ki se upokojijo v starosti od 60 do
           65 let, z dobo vplačevanja, krajšo od 40 let; izdelavo mehanizma avtomatskega
           prilagajanja, ki povezuje upokojitveno starost z vse daljšo pričakovano
           življenjsko dobo (od leta 2020); minimalni zajamčeni dohodek za starejše ljudi
           nad zakonsko predpisano upokojitveno starostjo na podlagi ugotovljenega
           premoženjskega stanja; strožje pogoje za upravičenost do invalidskih pokojnin
           in redno ponovno preverjanje upravičenosti do invalidskih pokojnin;
           spremembo formule določanja višine pokojnine v sistemu, ki temelji na
           prispevkih, za okrepitev povezave med vplačanimi prispevki in prejetimi
           pokojninami (z odmerno stopnjo, omejeno na povprečno letno stopnjo 1,2 %)
           ter podaljšanje obdobja za izračun pokojninske osnove na prihodke v celotni
           življenjski dobi (ob ohranitvi pridobljenih pravic). Z izvajanjem tega zakona se
           bo v prihodnjih desetletjih napovedano povečanje odhodkov za pokojnine v
           razmerju do BDP zmanjšalo pod povprečje v euroobmočju, povečanje porabe
           javnega sektorja za pokojnine pa se bo v obdobju 2010–2060 omejilo na manj
           kot 2,5 % BDP;

     (c)   okrepitev vloge in virov splošnega računovodskega urada ter sprejetje ukrepov
           za zaščito pred možnimi političnimi posegi v napovedi podatkov in
           računovodstvo;

     (d)   osnutek reforme zakonodaje o plačah v javnem sektorju, zlasti tudi ustanovitev
           enotnega plačilnega organa za izplačevanje plač ter uvedba enotnih načel in
           rokov za izdelavo racionalizirane enotne plačne lestvice javnega sektorja, ki se
           bo uporabljala za državni sektor, lokalne organe in druge agencije;

     (e)   zakonodaja, ki izboljšuje učinkovitost davčne uprave in nadzora;

     (f)   uvedba neodvisnega pregleda javne uprave in obstoječih socialnih programov;

     (g)   objava mesečnih statističnih podatkov (na podlagi denarnega toka) o prihodkih,
           odhodkih, financiranju in zaostalih plačilih, ki so na voljo za državo in njene
           podsubjekte;

SL                                        6                                                   SL
 ---pagebreak---            (h)    akcijski načrt za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov,
                  zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statističnih organih in splošnem
                  računovodskem uradu ter zagotovitvijo učinkovite osebne odgovornosti v
                  primeru napačnega poročanja, da se lahko hitro zagotovijo visokokakovostni
                  javnofinančni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/963, 264/20004,
                  1221/20025, 501/20046, 1222/20047, 1161/20058, 223/20099 in 479/200910;

           (i)    redno objavljanje informacij o finančnem stanju javnih podjetij in drugih
                  javnih subjektov, ki se ne uvrščajo v državo (vključno s podrobnimi izkazi
                  poslovnega izida, bilancami stanja ter podatki o zaposlovanju in plačah).

     3.    Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2010:

           (a)    dokončno sprejetje ukrepov iz odstavkov 2(a) in (d);

           (b)    osnutek zakonodaje za okrepitev fiskalnega okvira. To vključuje zlasti
                  vzpostavitev srednjeročnega fiskalnega okvira, oblikovanje obvezne varnostne
                  rezerve v proračunu, ki ustreza 10 % vseh odobrenih sredstev, oblikovanje
                  strožjega mehanizma za spremljanje odhodkov in ustanovitev neodvisne
                  fiskalne agencije, ki nudi svetovanje o fiskalnih zadevah in strokovni nadzor
                  nad njimi;

           (c)    zakon o reformi sistema pogajanj o plačah v zasebnem sektorju, ki mora
                  predvideti znižanje plačil za nadurno delo, izboljšanje prožnosti upravljanja
                  delovnega časa in omogočiti sklepanje lokalnih teritorialnih paktov o rasti plač
                  pod sektorskimi dogovori;

           (d)    zakon o minimalnih plačah, da se uvedejo plače, nižje od minimalnih, za
                  ogrožene skupine, kot so mladi in dolgoročno brezposelni, ter sprejmejo
                  ukrepi, ki bodo zagotovili, da se sedanje minimalne plače v nominalnem smislu
                  ne bodo spremenile tri leta;

     3
          Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih
          računov v Skupnosti, UL L 310 , 30.11.1996.
     4
          Uredba Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96
          glede kratkoročne statistike javnih financ, UL L 29/4, 4.2.2000.
     5
          Uredba (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih
          nefinančnih računih sektorja država, UL L 179/1 , 9.7.2002.
     6
          Uredba Evropskega parlamenta in sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finančnih
          računih sektorja država, UL L 81/1 , 19.3.2004.
     7
          Uredba Sveta (ES) št. 1222/2004 z dne 28. junija 2004 o zbiranju in posredovanju podatkov o
          četrtletnem javnem dolgu, UL L 233/1 , 2.7.2004.
     8
          Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih
          nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih, UL L 191/22 , 22.7.2005.
     9
          Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter
          razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih
          podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih
          Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe
          Evropskih skupnosti, UL L 87/164, 31.3.2009.
     10
          Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s
          čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, UL L 145/1,
          10.6.2009.

SL                                                      7                                                            SL
 ---pagebreak---              (e)   reforma zakonodaje o varnosti zaposlitve s ciljem podaljšati poskusno dobo pri
                   novih delovnih mestih na eno leto, zmanjšati celoten obseg plačil odpravnin in
                   zagotoviti, da za uslužbence in delavce veljajo enaki pogoji za izplačilo
                   odpravnin, zvišati minimalni prag za uporabo pravil o kolektivnih odpustih,
                   zlasti za večja podjetja, in spodbuditi pogostejšo uporabo začasnih pogodb o
                   delu;

             (f)   znatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov;

             (g)   uvedba novega sistema za zdravila, ki daje prednost uporabi generičnih zdravil;

             (h)   vzpostavitev enotnega sistema javnih naročil s centralnim organom za javna
                   naročila, ki zagotavlja zlasti zanesljive razpisne postopke ter predhodne in
                   naknadne nadzore;

             (i)   zakonodaja, ki poenostavlja in pospešuje postopek izdaje dovoljenj podjetjem,
                   industrijskim dejavnostim in strokovnjakom;

             (j)   sprememba institucionalnega okvira grškega organa za konkurenco, da se
                   poveča njegova neodvisnost, določijo razumni roki za preiskave in izdajo
                   odločitev ter da se mu dodeli pooblastilo za zavračanje pritožb;

             (k)   boljše upravljanje javnih sredstev s ciljem zbrati vsaj 1 milijardo EUR na leto v
                   obdobju 2011–2013;

             (l)   ukrepi, namenjeni odpravljanju obstoječih omejitev svobode opravljanja
                   storitev.

     4.      Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca marca 2011:

     dokončno sprejetje ukrepov iz odstavka (3)(b).

     5.      Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca junija 2011:

             (a)   racionalizirana enotna plačna lestvica, ki se bo uporabljala za državni sektor,
                   lokalne organe in druge agencije, z nadomestili, ki ustrezajo produktivnosti in
                   nalogam;

             (b)   ukrepi za izvajanje ugotovitev zunanjega in neodvisnega funkcionalnega
                   pregleda javnih uprav;

             (c)   okrepitev inšpektorata za delo, v katerem je zaposleno samo usposobljeno
                   osebje in ima postavljene kvantitativne cilje glede števila pregledov, ki jih je
                   treba opraviti.

SL                                                 8                                                   SL
 ---pagebreak---      6.      Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca septembra 2011:

             (a)   vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v višini vsaj 2,2 % BDP v predlog
                   proračuna za leto 2012. Proračun vključuje zlasti naslednje ukrepe (ali v
                   izjemnih okoliščinah ukrepe, ki prinašajo primerljive prihranke): nadaljnja
                   razširitev osnove za DDV z uporabo normalne davčne stopnje za blago in
                   storitve namesto znižane (da se zbere vsaj dodatnih 300 milijonov EUR);
                   dodatno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju poleg zmanjšanja na
                   podlagi pravila enega novega uradnika na pet upokojitev v javnem sektorju (da
                   se prihrani vsaj 600 milijonov EUR); uvedba trošarin za brezalkoholne pijače
                   (v skupnem obsegu vsaj 300 milijonov EUR); razširitev davčne osnove pri
                   davku na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (da se ustvari vsaj
                   200 milijonov EUR dodatnih prihodkov); reorganizacija oblasti na poddržavni
                   ravni (s ciljem ustvariti vsaj 500 milijonov EUR prihrankov); znižanje vmesne
                   porabe države (za vsaj 300 milijonov EUR glede na raven v letu 2011l);
                   nominalna zamrznitev pokojnin; večja učinkovitost pavšalnega predplačila
                   davka za samozaposlene (s ciljem zbrati vsaj 100 milijonov EUR); znižanje
                   transferjev javnim podjetjem (za vsaj 800 milijonov EUR) po njihovem
                   prestrukturiranju; zagotovitev nadomestil za brezposelnost na podlagi
                   ugotovljenega premoženjskega stanja (s ciljem ustvariti 500 milijonov EUR
                   prihrankov); zbrati dodatne prihodke iz izdajanja dovoljenj za igre na srečo
                   (vsaj 225 milijonov EUR iz prodaje dovoljenj in 400 milijonov EUR iz
                   licenčnin);

             (b)   zmanjšanje davčnih ovir za združitve in prevzeme;

             (c)   poenostavitev postopka carinjenja za izvoz in uvoz;

             (d)   dodatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov;

             (e)   popolno izvajanje programa boljše pravne ureditve, da se za 20 % zmanjša
                   upravno breme (glede na leto 2008).

     7.      Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2011:

             (a)   dokončno sprejetje ukrepov iz odstavka 6(a);

             (b)   okrepitev vodstvene sposobnosti vseh organov upravljanja in posredniških teles
                   operativnih programov v okviru nacionalnega strateškega referenčnega okvira
                   2007–2013 in certificiranje po ISO 9001:2008 (vodenje kakovosti).

                                                Člen 3

     Grčija v celoti sodeluje s Komisijo in ji na njeno utemeljeno zahtevo takoj pošlje vse podatke
     ali dokumente, ki so potrebni za spremljanje spoštovanja tega sklepa.

                                                Člen 4

     1.      Grčija vsako četrtletje Svetu in Komisiji predloži poročilo, v katerem so opisani
             ukrepi politike, ki jih je sprejela za izpolnitev zahtev tega sklepa.

SL                                                 9                                                  SL
 ---pagebreak---      2.       Poročila iz odstavka 1 morajo vsebovati podrobne informacije o:

              (a)   konkretnih ukrepih, izvedenih do roka za poročilo, za izpolnitev zahtev tega
                    sklepa, vključno s kvantitativno opredeljenim proračunskim vplivom teh
                    ukrepov;

              (b)   konkretnih ukrepih, ki naj bi se izvedli po roku za poročilo, za izpolnitev
                    zahtev tega sklepa, časovnem načrtu za njihovo izvajanje in oceni njihovega
                    proračunskega vpliva;

              (c)   mesečnem izvrševanju državnega proračuna;

              (d)   medletnih podatkih o izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti,
                    lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev;

              (e)   izdajah državnega dolga in njegovem odplačevanju;

              (f)   razvoju na področju stalnih in začasnih zaposlitev v javnem sektorju;

              (g)   javnofinančnih odhodkih, ki čakajo na izvršitev (nakopičena zaostala plačila);

              (h)   finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov.

     3.       Komisija in Svet analizirata poročila in ocenita, če Grčija spoštuje ta sklep. V okviru
              teh ocen lahko Komisija navede ukrepe, ki so potrebni za upoštevanje postopka
              prilagoditve, določenega v tem sklepu za odpravo čezmernega primanjkljaja.

                                                 Člen 5

     Ta sklep začne veljati na dan obvestila.

                                                 Člen 6

     Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

     V Bruslju,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

SL                                                   10                                                 SL


				|

		52014DC0423

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2014 in mnenje Sveta o portugalskem programu stabilnosti za leto 2014 /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Portugalske za leto 2014
in mnenje Sveta o portugalskem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih
politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je
potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija
2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Na Portugalskem je do 17. maja 2014 potekal program
za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Sklepa 2011/344/EU,
ki določa, da se finančna pomoč da na voljo za obdobje treh let.
Svet je 19. marca 2014 odločil, da se razpoložljivost finančne
pomoči podaljša za šest tednov, s čimer bi se omogočila obsežna
in temeljita ocena spoštovanja pogojev programa ter pravilno izplačilo
zadnjega obroka posojila. V skladu s členom 12 Uredbe (EU)
št. 472/2013 je bila zato med trajanjem navedenega programa Portugalska
izvzeta iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za
usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa bi bilo treba
Portugalsko zdaj v celoti ponovno vključiti v okvir evropskega semestra.
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[4],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5].
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
V skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013
Portugalski v času trajanja programa za makroekonomsko prilagoditev ni
bilo treba predložiti programa stabilnosti in nacionalnega reformnega programa.
Kljub temu je 30. aprila 2014 predložila dopolnjen dokument o fiskalni
strategiji in pismo portugalske vlade z zadnjimi informacijami o napredku pri
doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020. Vlada je 17. maja v dokumentu
z naslovom Na poti k rasti, srednjeročna strategija reform za
Portugalsko predstavila tekoči reformni program in nove pobude za
trajnostno rast.
(8)
Cilja proračunske strategije iz dokumenta o
fiskalni strategiji za leto 2014 sta na vzdržen način odpraviti čezmerni
primanjkljaj do leta 2015 in doseči srednjeročni cilj do leta 2017. V
strategiji je načrtovano, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu
2014 znašal 4,0 % BDP, v letu 2015 pa se bo dodatno znižal na 2,5 %
BDP, kar je v skladu s cilji iz priporočila v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem z dne 21. junija 2013 in je bilo ponovno
potrjeno z 12. pregledom programa za makroekonomsko prilagoditev. Vendar
je portugalsko ustavno sodišče 30. maja 2014 razveljavilo ukrepe za
konsolidacijo, katerih  vpliv na proračunske rezultate je bil ocenjen na
približno 0,35 % BDP v letu 2014, z možnimi nadaljnjimi vplivi v letu
2015. Za dosego dogovorjenih ciljev bo morala vlada uvesti nadomestne ukrepe
enakovrednega obsega. Ker pa dve sodbi ustavnega sodišča še nista bili
izrečeni, popolna kvantifikacija ukrepov, ki jih je treba sprejeti, ni
mogoča. Glede na omejen čas, ki je na voljo, bo vlada vlada morebiti
morala uporabiti ukrepe, ki so manj naklonjeni rasti, zlasti na strani
prihodkov. Za obdobje po letu 2015 je v strategiji potrjen namen, da bi se
srednjeročni cilj dosegel do leta 2017, in sicer z zagotovitvijo
strukturnega napora v višini 0,5 % BDP v letu 2016 ter s strukturnim
primanjkljajem v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Glede na strategijo naj bi
bruto javni dolg v letu 2014 dosegel najvišjo vrednost približno 130,5 %
BDP, po letu 2015 pa naj bi se začel postopoma zmanjševati. Makroekonomski
scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz strategije, je v
skladu s scenarijem, dogovorjenim v 12. pregledu programa za
makroekonomsko prilagoditev, in ga trenutno analizira svet za javne finance.
Ocenjuje se, da bodo ukrepi za konsolidacijo javnih financ v letu 2014
zadostovali za dosego ciljne vrednosti primanjkljaja v višini 4 % BDP. Kljub
temu so prisotna negativna tveganja v zvezi z zastavljenim ciljem, predvsem
zaradi pravne negotovosti in statističnega učinka ukrepov za
učinkovitejše obvladovanje velikih dolgov nekaterih podjetij v državni
lasti. Prilagoditev proračuna za leto 2015 temelji na ukrepih za
konsolidacijo javnih financ v višini 0,8 % BDP, ki naj bi zadostovali za
dosego ciljne vrednosti v višini 2,5 % BDP. Na podlagi ocene programa in
napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da
so cilji iz strategije skladni z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.
(9)
Konsolidacijo javnih financ je treba podpreti z
dodatnimi reformami sistema za upravljanje javnih financ. Kljub napredku v
okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je treba izvesti zlasti celovito
reformo zakona o proračunskem okviru in potrebna so dodatna prizadevanja
za zagotovitev strogega nadzora odhodkov z okrepitvijo zakona o nadzoru
obveznosti ter za preprečitev nadaljnjega kopičenja zaostankov s
plačili v javnem sektorju. Ključnega pomena bodo nadaljnje
prestrukturiranje podjetij v državni lasti, zagotavljanje njihove finančne
vzdržnosti ter strog nadzor nad odhodki za pokojnine in zdravstveno varstvo. Na
strani prihodkov obstajajo možnosti za zagotovitev rasti prijaznejšega
davčnega sistema in nadaljnje spodbujanje izpolnjevanja davčnih
obveznosti.
(10)
Portugalska se sooča z izzivi, povezanimi z
brezposelnostjo, ki kljub nedavnemu zmanjšanju ostaja zelo visoka, zlasti pri
mlajših generacijah. Stopnja brezposelnosti je leta 2013 znašala 17 %, med
mladimi pa 37,7 %, kar je precej nad povprečjem EU, enako velja tudi
za odstotek mladih, ki se ne izobražujejo, usposabljajo oziroma niso zaposleni.
Visoka stopnja zaposlenosti, ki je bila značilna za Portugalsko, se je od
začetka gospodarske krize izrazito zmanjšala, in sicer s 73,1 % leta
2008 na 65,6 % leta 2013. Glede brezposelnosti mladih najpomembnejši
izzivi v skladu s cilji jamstva za mlade vključujejo nezadostno doseganje
mladih, ki niso prijavljeni za zavodu za zaposlovanje, ter potrebo po boljši
uskladitvi izobraževanja in usposabljanja s potrebami na trgu dela. Portugalska
je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedla številne reforme na
trgu dela, katerih cilji so bili omilitev prestroge delovnopravne zakonodaje,
zagotovitev večje prožnosti mehanizmov določanja plač ter
izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje in politik aktiviranja.
Vendar izzivi ostajajo, zlasti potreba po zmanjšanju segmentacije trga dela in
povečanju odzivnosti plač na gospodarske razmere. Neodvisna ocena
učinkov nedavnih reform delovnopravne zakonodaje bi zlasti pomagala
oceniti njihov vpliv na ustvarjanje delovnih mest, negotovost zaposlitve,
skupne stroške dela ter število pritožb na sodišču zaradi odpuščanj
in njihov izid. Kljub prizadevanjem za zmanjšanje negativnih socialnih
učinkov je imela gospodarska prilagoditev, ki je bila potrebna zaradi
krize, negativne posledice v smislu revščine.
(11)
Portugalska je bistveno napredovala pri reformi
izobraževalnega sistema s številnimi ukrepi za boj proti zgodnjemu opuščanju
šolanja, povišanje stopnje doseganja terciarne izobrazbe ter usklajevanje
ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Vendar ključnega pomena ostajata
polno izvajanje in učinkovita uporaba financiranja. Zlasti je potrebno
storiti več za zmanjšanje neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter
povpraševanjem po njih, med drugim s povečanjem kakovosti in
privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z
dualnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, spodbujanjem vključevanja
delodajalcev v oblikovanje programov ter zagotavljanjem ustreznega
usposabljanja in vajeništva na delovnem mestu. Obstaja tudi potreba po
učinkovitem izvajanju storitev karierne orientacije in svetovanja za
študente v sekundarnem in terciarnem izobraževanju v skladu s potrebami trga
dela in napovedmi potreb po znanjih in spretnostih ter po krepitvi povezav s
poslovnim sektorjem.
(12)
V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je
Portugalska sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje kapitalske osnove
bančnega sektorja ter okrepitev okvira za nadzor in reševanje. Vendar
pomembni izzivi ostajajo ter jih je treba skrbno spremljati in obvladovati;
mednje spada dobičkonosnost portugalskih bank. Iz podatkov za prvo
četrtletje leta 2014 je razvidno, da so nekatere od bank, ki so prejele
pomoč, zabeležile pozitivne rezultate. Slabšanje bančne aktive je še
vedno problem s še vedno visoko stopnjo oslabitev pri približno 6 %
skupnih bruto posojil in povišano stopnjo slabih posojil (10,6 %), zlasti
v podjetniškem sektorju (več kot 16 %). Portugalska je sprejela
številne ukrepe za lažje zagotavljanje posojil podjetjem, sposobnim uspešnega
poslovanja, vendar pogoji financiranja ostajajo težki, zlasti za MSP,
alternativne možnosti nebančnega financiranja za podjetniški sektor pa so
še vedno omejene. Novo dodeljena posojila za MSP so se v letu 2013 zmanjšala za
4,8 % v primerjavi z letom 2012. Povprečne obrestne mere za nova
posojila za portugalska podjetja so se od začetka leta 2013 sicer nekoliko
znižale, vendar še vedno ostajajo precej nad povprečjem euroobmočja.
Glede na velik presežek dolga gospodarskih družb in potrebo po dodatnem
razdolževanju bančnega sektorja je sposobnost bank za dajanje kreditov
uspešnim podjetjem po razumni ceni še vedno omejena.
(13)
Da bi se zagotovili učinkovitost in vzdržnost
energetskega sektorja ter znižali stroški energije za gospodarstvo, sta bila v
okviru programa za makroekonomsko prilagoditev sprejeta dva svežnja ukrepov.
Vendar je treba dodatno znižati rente v energetskem sektorju in obravnavati
visok dolg, ki je posledica reguliranih prodajnih cen energije in se še
povečuje. Zato je Portugalska pred kratkim napovedala tretji sveženj
ukrepov, ki bo vključeval podaljšanje posebnih dajatev za energetske
operaterje iz leta 2014 tudi v leto 2015. Poleg tega izboljšanje
čezmejnega povezovanja energetskih omrežij ter pospešitev izvajanja
projektov v zvezi z elektroenergetskimi in plinskimi povezavami ostajata odprti
vprašanji, ki bi ju bilo treba strogo spremljati. V prometnem sektorju je bil v
okviru programa dosežen napredek, zlasti v zvezi z okrepitvijo
konkurenčnega položaja portugalskih pristanišč, pripravo celovitega
dolgoročnega načrta na področju prometa po odpravi
pomanjkljivosti in vrzeli ter izboljšanjem regulativnega okvira. Vendar so še
vedno potrebni dodatni ukrepi za učinkovito izvajanje celovitega
dolgoročnega načrta na področju prometa in akcijskega
načrta o reformi pristanišč. Potrebni so tudi ukrepi za zagotovitev
neodvisnosti in zmogljivosti prometnega regulatorja ter finančne
vzdržnosti podjetij v državni lasti v sektorju, kot tudi za povečanje
učinkovitosti in konkurenčnosti železniškega prometa.
(14)
Pomembna reforma je bila izvedena na trgu najemnih
stanovanj v mestih, da bi postal trg nepremičnin bolj dinamičen, tudi
z boljšim uravnoteženjem pravic in obveznosti najemodajalcev in najemojemalcev,
s čimer bi se zagotovila večja prožnost pri določitvi trajanja
pogodb in spodbujala obnovitvena dela. Potrebno je storiti še več, da bi
se lahko v celoti ocenil vpliv te reforme na podlagi podatkov o ključnih
akterjih na trgu in o sivi ekonomiji na portugalskem trgu najemnih stanovanj.
Portugalska je dosegla velik napredek pri izboljšanju svojega poslovnega
okolja, zlasti z zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev, spodbujanjem
podjetniške kulture in izboljšanjem postopkov zaradi insolventnosti za podjetja
v težavah. Pozornost je zdaj treba preusmeriti na izvajanje. Pri poenostavitvi
upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj je bil dosežen napredek,
vendar je številne ukrepe še treba zaključiti. Potrebna so dodatna
prizadevanja za odpravo ovir za konkurenco v sektorju storitev, zlasti s
sprejetjem sektorskih sprememb, na področju poklicnih storitev pa je treba
sprejeti zakonodajo o preostalih stanovskih organih. Na področju
regulacije in konkurence so potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev
neodvisnosti in samostojnosti nacionalnih sektorskih regulatorjev in organa za
konkurenco. Velike zamude še vedno vplivajo na plačila javnih organov.
(15)
V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je
bil dosežen dober napredek pri racionalizaciji in modernizaciji javne uprave v
smislu zaposlovanja, plačne politike, delovnih pogojev, organizacijske
učinkovitosti in kakovosti storitev. Vendar je treba nekatere od
predvidenih reformnih ukrepov še zaključiti in izboljšati preglednost.
Kljub znatnemu napredku na področju izboljšanja učinkovitosti pravosodnega
sistema, so potrebne dodatne izboljšave, zlasti v zvezi z dolžino postopkov,
hitrostjo reševanja zadev, številom nerešenih zadev ter postopkom spremljanja
in ocenjevanja.
(16)
Komisija je [17. junija 2014] zaključila
12. in zadnji pregled v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev za
Portugalsko. Na podlagi svoje analize ugotavlja, da je bilo uspešno izvajanje
programa bistvenega pomena za obvladovanje ekonomskih in finančnih tveganj
ter zmanjšanje neravnotežij. Portugalska je v okviru programa sprejela številne
zahtevne strukturne reforme, ki že prinašajo rezultate v smislu večje
konkurenčnosti in ponovne gospodarske rasti, vendar bo potrebno storiti
več, da bi se lahko ocenil vpliv reform na delovanje gospodarstva. Zato je
ključno stalno spremljanje vseh izvedenih reform, da bi bilo mogoče
oceniti, ali prispevajo k povečevanju konkurenčnosti, proizvodnje in
rasti zaposlovanja.
(17)
Ker bo po koncu programa za makroekonomsko
prilagoditev, ki se bo uradno zaključil 28. junija 2014, Portugalska
ponovno v celoti vključena evropski semester, je Komisija na podlagi tega
ter glede na 12. in zadnji pregled v okviru programa za makroekonomsko
prilagoditev ocenila dokumente, ki jih je predložila Portugalska. Glede na to,
da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo
EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le
njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na
Portugalskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena
priporočila za Portugalsko v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih iz točk od 1 do 8 v nadaljevanju.
(18)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
portugalski program stabilnosti, njegovo mnenje[6]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju. Ta
priporočila so bila pripravljena po nedavnem uspešnem zaključku
programa za prilagoditev ter tako temeljijo na dosežkih programa, da bi se
zagotovilo njegovo trajno izvajanje.
(19)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Portugalska bi morala ta priporočila izvesti
pravočasno in v celoti –
PRIPOROČA, da Portugalska v
obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:
1.           V
celoti izvaja proračunsko strategijo za leto 2014, da bi dosegla fiskalne
cilje in preprečila kopičenje novih zaostankov s plačili. Za
leto 2015 dosledno izvaja proračunsko strategijo, ki je bila določena
v dokumentu o fiskalni strategiji iz leta 2014, da bi se primanjkljaj zmanjšal
na 2,5 % BDP, kar je v skladu s ciljno vrednostjo iz priporočila iz
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pri tem pa dosegla zahtevana
strukturna prilagoditev. Čim prej nadomesti ukrepe za konsolidacijo, ki po
mnenju ustavnega sodišča niso ustavni, z ukrepi podobnega obsega in
kakovosti. Čezmerni primanjkljaj bi se moral odpraviti na vzdržen in rasti
prijazen način, pri čemer bi se morala omejiti uporaba enkratnih in
začasnih ukrepov. Po odpravi čezmernega primanjkljaja nadaljuje
načrtovano letno strukturno prilagoditev za dosego srednjeročnega
cilja v skladu z zahtevo za letno strukturno prilagoditev v višini najmanj
0,5 % BDP, v ugodnih razmerah pa še višjo, in zagotovi izpolnjevanje
pravila o zadolževanju, da se zagotovi vzdržno zmanjševanje visokega deleža
javnega dolga. Daje prednost konsolidaciji javnih financ, ki temelji na ukrepih
na odhodkovni strani, ter dodatno poveča učinkovitost in kakovost
javnih odhodkov. Ohrani strog nadzor nad odhodki v centralni, regionalni in
lokalni upravi. Nadaljuje s prestrukturiranjem podjetij v državni lasti. Do
konca leta 2014 razvije trajno rešitev za zagotovitev srednjeročne
vzdržnosti pokojninskega sistema. Nadzira povečanje odhodkov za
zdravstveno varstvo in izvede bolnišnično reformo. Pregleda davčni
sistem in zagotovi, da bo ta prijaznejši do rasti. S povečanjem
učinkovitosti davčne uprave še naprej izboljšuje izpolnjevanje
davčnih obveznosti in odpravlja davčne utaje. Okrepi sistem za
upravljanje javnih financ s hitrim zaključkom in izvedbo celovite reforme
okvirnega zakona o proračunu do konca leta 2014. Zagotovi dosledno
upoštevanje zakona o nadzoru obveznosti. Od leta 2015 dalje učinkovito
izvaja enotno plačno lestvico in lestvico dodatkov v javnem sektorju.
2.           Poskrbi, da ostanejo trendi na
področju minimalne plače skladni s cilji spodbujanja zaposlovanja in
konkurenčnosti. Zagotovi sistem določanja plač, ki spodbuja
usklajenost med plačami in produktivnostjo na ravni sektorja in/ali
podjetja. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi
praksami prouči možnost za začasna izvzetja iz sektorskih pogodb,
dogovorjenih med delodajalci in predstavniki zaposlenih, na ravni podjetij. Do
septembra 2014 predstavi predloge za izvzetja iz sektorskih pogodb,
dogovorjenih med delodajalci in predstavniki zaposlenih, na ravni podjetij ter
za revizijo nadaljnjega obstoja kolektivnih pogodb.
3.           Do marca 2015 predloži
neodvisno oceno nedavnih reform delovnopravne zakonodaje, skupaj z akcijskim
načrtom za možne nadaljnje reforme, s katerimi bi se odpravila
segmentacija trga dela. Nadaljuje z izvajanjem reforme aktivnih politik trga
dela in javnih zavodov za zaposlovanje, katere namen je povečati
zaposlovanje in delež aktivnega prebivalstva, zlasti z izboljšanjem pomoči
pri zaposlitvenem svetovanju/iskanju zaposlitve ter sistema
aktiviranja/sankcij, da bi se zmanjšala dolgotrajna brezposelnost in
vključili tisti, ki imajo najslabši dostop do trga dela. Obravnava visoko
stopnjo brezposelnosti mladih, zlasti z učinkovitim napovedovanjem potreb
po znanjih in spretnostih ter doseganjem mladih, ki niso prijavljeni na zavodu
za zaposlovanje, v skladu s cilji jamstva za mlade. Zviša zgornjo mejo za
upravičenost v okviru sheme minimalnega dohodka. Zagotovi ustrezno kritje
socialne pomoči, hkrati pa zagotovi tudi učinkovito aktiviranje
prejemnikov nadomestil.
4.           Izboljša kakovost in
ustreznost izobraževalnega sistema glede na potrebe trga dela, da bi se
zmanjšalo zgodnje opuščanje šolanja in obravnavale nizke ravni uspešnosti
v izobraževanju. Zagotovi učinkovito porabo javnih sredstev v
izobraževanju ter zmanjša neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter
povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti in privlačnosti
poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanjem sodelovanja s
podjetniškim sektorjem. Okrepi sodelovanje med javnimi raziskalnimi ustanovami
in podjetji ter spodbudi prenos znanja.
5.           Spremlja likvidnostni položaj
bank in morebitne kapitalske primanjkljaje, tudi s tematskimi inšpekcijskimi
pregledi na kraju samem in obremenitvenimi testi. Nadaljuje z oceno
načrtov za reševanje bank in po potrebi uvede izboljšave v postopku
ocenjevanja. Izvaja celostno strategijo za zmanjšanje presežka dolga
gospodarskih družb in okrepi prizadevanja za razširitev obsega alternativnih možnosti
financiranja, tudi v zgodnjih fazah poslovnega razvoja, s povečanjem
učinkovitosti instrumentov za prestrukturiranje dolga (zlasti PER in
SIREVE) za uspešna podjetja, uvedbo spodbud za vključevanje bank in
dolžnikov v zgodnje faze procesa prestrukturiranja ter izboljšanjem
razpoložljivosti financiranja prek kapitalskega trga. Zagotovi, da opredeljeni
ukrepi podpirajo prerazporeditev financiranja na proizvodne sektorje
gospodarstva. Do konca septembra 2014 uvede sistem zgodnjega opozarjanja za
odkrivanje šibkega finančnega položaja v podjetjih, vključno z MSP,
da bi se podprlo zgodnje prestrukturiranje dolga gospodarskih družb, zmanjšale
zamude pri odplačevanju posojil MSP in pospešilo reševanje slabih posojil.

6.           Izvede drugi in tretji
sveženj ukrepov v energetskem sektorju, ki so namenjeni znižanju stroškov
energije za gospodarstvo, ter hkrati do leta 2020 odpravi dolg, ki je posledica
reguliranih prodajnih cen električne energije, in pozorno spremlja
izvajanje. Izboljša čezmejno povezovanje energetskih omrežij ter pospeši
izvajanje projektov v zvezi z elektroenergetskimi in plinskimi povezavami.
Izvede celovit dolgoročni načrt na področju prometa in sprejme
časovni razpored, v katerem so določene reforme pristaniškega
sektorja. Zagotovi, da so ponovna pogajanja o obstoječih pristaniških
koncesijah in novih sistemih dovoljenj usmerjena v učinkovitost in skladna
z načeli notranjega trga, zlasti s pravili glede javnih naročil.
Zagotovi, da je nacionalni regulativni organ za promet (AMT) v celoti neodvisen
in operativen do konca septembra 2014. Zagotovi finančno vzdržnost
podjetij v državni lasti v prometnem sektorju. Poveča učinkovitost in
konkurenčnost v železniškem sektorju z izvajanjem načrta za
konkurenčnost CP Carga po prenosu tovornih terminalov ter z zagotovitvijo
neodvisnosti upravljavca infrastrukture v državni lasti in prevoznikov v
železniškem prometu.
7.           Dodatno izboljša oceno
portugalskega trga stanovanjskih nepremičnin, med drugim tudi z
vzpostavijo bolj sistematičnega okvira za spremljanje in poročanje do
konca novembra 2014, ter pripravi celostno poročilo o sivi ekonomiji na
navedenem trgu. Si še naprej prizadeva za nadaljnji popis regulativnega
bremena, da bi se do marca 2015 vključili sektorji, ki doslej še niso bili
obravnavani. Do konca septembra 2014 sprejme in izvede manjkajoče predpise
o izdajanju dovoljenj ter sektorske spremembe. Do konca septembra 2014 odpravi
preostale omejitve v sektorju poklicnih storitev in uveljavi spremenjene
notranje predpise za stanovske organe, ki v okviru programa za makroekonomsko
prilagoditev še niso bili sprejeti. Odpravi zamude s plačili v javnem
sektorju. Zagotovi zadostne vire za nacionalne regulatorje in organ, pristojen
za konkurenco, ter hitro sprejme notranje predpise nacionalnega organa, pristojnega
za konkurenco.
8.           Nadaljuje z racionalizacijo
in modernizacijo centralne, regionalne in lokalne javne uprave. Izvaja reforme
za izboljšanje učinkovitosti pravosodnega sistema in povečanje
preglednosti. Pospeši prizadevanja za oceno izvajanja reform, sprejetih v
okviru programa za makroekonomsko prilagoditev, kot tudi načrtovanih in
prihodnjih reform. Predvsem vključi obvezno sistematično predhodno in
naknadno vrednotenje v zakonodajni proces. Vzpostavi funkcionalno neodvisno
centralno enoto za ocenjevanje na državni ravni, ki vsakih šest mesecev
pripravi oceno in poročilo o izvajanju teh reform, vključno s
skladnostjo s predhodno oceno učinka, ter po potrebi pripravi popravljalne
ukrepe.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in
P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.