Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0016

Priporočilo Mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2004–2008  /* SEK/2005/0016 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 11.1.2005SEK(2005) 16 končnoPriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2004–2008(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe za stabilnost pred 1. marcem 1999. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe za stabilnost na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih programov za stabilnost, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.Prvi program Avstrije za stabilnost, ki je obravnaval obdobje 1998–2002, je bil predložen 30. novembra 1998, Svet pa ga je ocenil 18. januarja 1999. Posodobitve so bile predložene vsako naslednje leto. Avstrija je zadnjo posodobitev svojega programa za stabilnost predložila 30. novembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te posodobitve ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v temeljnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:-  Avstrijski Svet ministrov je 30. novembra 2004 sprejel posodobljeni program Avstrije za stabilnost. Obravnava obdobje od 2004 do 2008 in v veliki meri upošteva popravljeni „kodeks ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, razen nekaj manjših odstopanj v obrazcu ESR za poročanje. Medtem ko je potek konsolidacije pravno opredeljen v nacionalnem paktu za stabilnost, pa ostaja program nejasen glede posebnih ukrepov, na podlagi katerih bi se lahko v zadnjih dveh programskih letih doseglo znatno konsolidacijo proračuna.-  Makroekonomske napovedi v posodobljenem programu do leta 2006 v veliki meri ustrezajo napovedim Komisije iz jeseni 2004. Predvideno je, da se bo rast povečala z 1,9 % v letu 2004 in ostala na okoli 2½ % v preostalem programskem obdobju. Program zagovarja stališče, da se trenutno okrevanje, katerega vzvod je zlasti izvoz, postopno spreminja v povečano domače povpraševanje. Pozitivni preobrat bo predvidoma pridobil zagon z izrazitimi znižanji davkov, ki se bodo začela v letu 2005, in hkratno okrepitvijo rasti zaposlovanja. V letih 2007 in 2008 naj bi realni BDP predvidoma prehitel stopnjo svoje potencialne rasti, ki je ocenjena na 2 %, in sicer za ¼ odstotne točke oziroma ½ odstotne točke. Kot posledica naj bi se negativna proizvodna vrzel na podlagi izračunov služb Komisije izničila in v letu 2008 sčasoma postala pozitivna. Kratkoročne makroekonomske predpostavke v posodobljenem programu so izvedljive; vendar pa se za leti 2007/2008 predpostavka o rasti BDP, ki naj bi se ohranila nad 2 % letno, zdi precej optimistična, saj bi v navedenem primeru rast presegla potencialno vrednost za štiri zaporedna leta.-  V primerjavi s predhodnim programom so bili proračunski cilji iz posodobljenega programa za vsako programsko leto znižani za okoli ½ % BDP. Cilj doseganja uravnoteženega proračuna je bil tako odložen za eno leto, in sicer na leto 2008. Primanjkljaj naj bi predvidoma narasel z 1,3 % BDP v letu 2004 na 1,9 % BDP v letu 2005 ter se nato v dveh enako obsežnih fazah upadanja najprej počasi spustil na 1,7 % v letu 2006 in nadalje padel na ničlo v letu 2008. Ta krivulja odraža proračunsko strategijo, ki združuje trajno zmanjševanje davčne obremenitve s srednjeročnim doseganjem uravnoteženega proračuna. Po ESR 95 naj bi davčna obremenitev padla s 43 % v letu 2003 na 40 % v letu 2008 in dosegla slednje merilo uspešnosti dve leti pred obdobjem, ki ga je prvotno predvidela vlada.-  Še bolj kot v predhodnem posodobljenem programu se potek proračuna na začetku osredotoča na davčne oprostitve, proti koncu pa na ustrezne omejitve izdatkov. Rast primanjkljaja v letu 2005 zaznamujejo predvsem znatna znižanja davkov, ki se bodo začela 1. januarja. Vendar pa se zdi, da so proračunska tveganja za leti 2005 in 2006 uravnotežena, zlasti ob upoštevanju realističnega makroekonomskega scenarija. Za leti 2007/2008 pa so tveganja negativna, v prvi vrsti zaradi predpostavke, da naj bi rast BDP trajno ostala nad potencialno vrednostjo, in v drugi vrsti, ker je predvideni znatni padec deleža izdatkov v razmerju do BDP v programu v veliki meri še neopredeljen. Srednjeročnega cilja ciklično prilagojenega proračunskega stanja blizu ravnovesja, opredeljenega v posodobljenem programu, morda torej ne bo mogoče doseči v programskem obdobju. Vendar pa se zdi, da zagotavlja zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih v programskem obdobju.-  Potek konsolidacije do leta 2008 je bil poudarjen v nacionalnem paktu za stabilnost med območnimi organi, ki se bo na podlagi kazenskega sistema izvajal na vseh državnih ravneh. Vendar pa politični ukrepi, predstavljeni v programu, ki so že bili preneseni v zakonodajo, le delno utemeljujejo prizadevanja, da bi se v teh dveh letih učinkovito omejilo izdatke.-  Postavke bruto javnega dolga so bile popravljene navzdol, kar je delno nadomestilo znatne popravke navzgor iz predhodnih let. Glede na to, da so bile postavke v zvezi z BDP zaradi spremenjene statistične metode istočasno popravljene navzgor, se je delež javnega dolga zmanjšal za skoraj 2 odstotni točki na 64,5 % BDP. Medtem ko bi to moralo poenostaviti doseganje 60 % referenčne vrednosti, je bil datum za izpolnitev navedenega cilja odložen za eno leto, in sicer na leto 2008, kot rezultat manjših prizadevanj za znižanje primanjkljaja. Scenarij z višjo rastjo bi rok skrajšal, medtem ko bi ga nižja rast odložila za eno leto. S stopnjo rasti BDP, ki naj bi ostala tako rekoč konstantna skozi celotno programsko obdobje, na dinamiko javnega dolga vplivajo predvsem spremembe v primarnem primanjkljaju. Z namenom pozitivnega tveganja posodobljeni program ne upošteva skupnega potenciala privatizacij v Avstriji. Izpolnitev merila glede javnega dolga v letu 2008 ostaja torej izvedljiva tudi v primeru odstopanj pri uresničenju cilja v zvezi s primanjkljajem.-  Ambiciozno zmanjšanje deleža izdatkov v razmerju do BDP naj bi se predvidoma doseglo na podlagi znatnih znižanj vseh kategorij izdatkov skozi vse programsko obdobje. Dolgoročno se večji del konsolidacije pričakuje iz naslova zmanjševanja odhodkov za socialne transferje. Medtem ko javne naložbe več kot sorazmerno upadajo, se najvišji obseg varčevanja beleži iz naslova zmanjševanja izplačil za socialne transferje. Posodobljeni program je optimističen glede zmanjševanja stroškov iz naslova domnevnih prihodnjih upravnih reform na nižjih državnih ravneh, ki so bile že uspešno izvedene na zvezni ravni.-  Zdi se, da je Avstrija kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pokojninski reformi iz let 2003 in 2004 naj bi dolgoročno znatno olajšali proračun. Vendar pa del reforme iz leta 2004 odlaga učinek konsolidacije: v nasprotju z ambicioznostjo načrta, da se pokojnine od leta 2030 dalje prilagajajo le na podlagi inflacije in da se realna raven izplačil ohrani konstantna, je bilo varčevanje iz predhodnih obdobij, ki ga je uvedel prvi del reforme iz leta 2003, v določeni meri popravljeno navzdol.-  Gospodarske politike, opisane v programu, so deloma skladne s temeljnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Ciklično prilagojeno stanje blizu ravnovesja naj bi Avstrija predvidoma dosegla šele v zadnjem programskem letu, saj znižanje visoke davčne obremenitve in omejitev izdatkov ne bosta izvedena istočasno.-  Glede na zgoraj navedeno oceno se Avstriji priporoča, naj pospeši splošen potek konsolidacije proračuna. Poleg tega bi morala Avstrija natančneje določiti posebne ukrepe, s katerimi bi lahko v zadnjih dveh programskih letih dosegla znatno konsolidacijo proračuna.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP (spremembe v % ) | PS dec. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |COM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | n.p. | n.p. |PS nov. 2003 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | n.p. |Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |COM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | n.p. | n.p. |PS nov. 2003 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | n.p. |Javnofinančni saldo (v % BDP) | SP dec. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |COM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | n.p. | n.p. |PS nov. 2003 | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | n.p. |Primarni saldo (v % BDP) | PS Dec. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |COM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | n.p. | n.p. |PS nov. 2003 | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | n.p. |Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) | PS dec. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |COM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | n.p. | n.p. |PS nov. 20031 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | n.p. |Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |COM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | n.p. | n.p. |PS nov. 2003 | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | n.p. |Opomba: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa Viri: Program za stabilnost (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost in ga pošilja Svetu.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2004–2008SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 5(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne [18. januarja 2005] je Svet proučil posodobljeni program Avstrije za stabilnost, ki obravnava obdobje 2004–2008. Program v veliki meri ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, razen nekaj manjših odstopanj v obrazcu ESR za poročanje.2.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 1,9 % v letu 2004 in ostala na okoli 2½ % v preostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da so predpostavke o rasti v scenariju za prva leta izvedljive, vendar preveč ugodne za zadnja leta, saj napovedi še naprej presegajo potencialni rezultat za štiri zaporedna leta. Napovedi v programu glede inflacije so realistične.3.  Avstrija namerava do leta 2008 doseči uravnotežen proračun. Primanjkljaj naj bi predvidoma narasel z 1,3 % BDP v letu 2004 na 1,9 % BDP v letu 2005 ter se nato v dveh enako obsežnih fazah upadanja najprej počasi spustil na 1,7 % v letu 2006 in nadalje padel na ničlo v letu 2008. Ta krivulja odraža proračunsko strategijo, ki združuje trajno zmanjševanje davčne obremenitve s srednjeročnim doseganjem uravnoteženega proračuna. Po ESR 95 naj bi davčna obremenitev padla s 43 % v letu 2003 na 40 % v letu 2008. Potek konsolidacije je bil poudarjen v nacionalnem paktu za stabilnost med območnimi organi, ki se bo na podlagi kazenskega sistema izvajal na vseh državnih ravneh.4.  Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Potek proračuna se na začetku osredotoča zlasti na davčne oprostitve, proti koncu pa na ustrezne omejitve izdatkov. Za leti 2005 in 2006, ko gibanje primanjkljaja zaznamujejo predvsem znatna znižanja davkov, ki se bodo začela izvajati 1. januarja 2005, in ob upoštevanju realističnega makroekonomskega scenarija, so tveganja uravnotežena. Za leti 2007/08 pa se zdi, da so tveganja negativna, v prvi vrsti zaradi predpostavke, da naj bi rast BDP ostala nad potencialno vrednostjo, in v drugi vrsti, ker je predvideni znatni padec deleža izdatkov v razmerju do BDP v programu v veliki meri še neopredeljen. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala, da se do leta 2008 doseže srednjeročni cilj ciklično prilagojenega proračunskega stanja blizu ravnovesja iz Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa se zdi, da zagotavlja zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih v programskem obdobju.5.  Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 64,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 5 odstotnih točk. Gibanje deleža javnega dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim. Po drugi strani bi lahko Avstrija to tveganje potencialno nadomestila z obsežnimi privatizacijami.6.  Zdi se, da je Avstrija kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pokojninski reformi iz let 2003 in 2004 naj bi dolgoročno znatno olajšali proračun. Vendar pa del reforme iz leta 2004 odlaga učinek konsolidacije: v nasprotju z ambicioznostjo načrta, da se pokojnine od leta 2030 dalje prilagajajo le na podlagi inflacije in da se realna raven izplačil ohrani konstantna, je bilo varčevanje iz predhodnih obdobij, ki ga je uvedel prvi del reforme iz leta 2003, v določeni meri popravljeno navzdol.7.  Gospodarske politike, opisane v programu, so deloma skladne s temeljnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Ciklično prilagojeno stanje blizu ravnovesja naj bi Avstrija predvidoma dosegla šele v zadnjem programskem letu, saj znižanje visoke davčne obremenitve in omejitev izdatkov ne bosta izvedena istočasno.***Glede na zgoraj navedeno oceno se Avstriji priporoča, naj pospeši splošen potek konsolidacije proračuna. Poleg tega bi morala Avstrija natančneje določiti posebne ukrepe, s katerimi bi lahko v zadnjih dveh programskih letih dosegla znatno konsolidacijo proračuna.Ključne napovedi iz posodobljenega programa Avstrije za stabilnost2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realna rast BDP (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |Inflacija po HICP (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |Javnofinančni saldo (v % BDP) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |Primarni saldo (v % BDP) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |Ciklično prilagojen saldo (v % BDP)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |Bruto javni dolg (v % BDP) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |1 Izračuni služb Komisije za podatke iz programa temeljijo na skupno dogovorjeni metodologiji.[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/27

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2016
   (2016/C 299/07)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na Cipru je do 31. marca 2016 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2013/463/EU (3). V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil zato med trajanjem navedenega programa Ciper izvzet iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa je Ciper zdaj v celoti ponovno vključen v okvir evropskega semestra.

               (2)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je navedla, da bodo razmere na Cipru ocenjene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (5). Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

               (3)

               Poročilo o državi za Ciper za leto 2016 je bilo objavljeno 7. aprila 2016. V njem so ocenjene gospodarske in socialne razmere na Cipru in izzivi, s katerimi se sooča po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev 31. marca 2016, ter napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 7. aprila 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil.

               (4)

               Ciper je 28. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016, 13. maja 2016, po izteku roka, pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Ciper veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Strukturni saldo v letu 2015 naj bi bil po napovedih v presežku, in sicer v višini 1,7 % BDP, kar za enako vrednost presega srednjeročni cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi bil srednjeročni proračunski cilj znova dosežen tudi v letu 2016. Vendar ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje za določen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Po napovedih naj bi se strukturni saldo Cipra poslabšal bolj, kot dovoljujejo prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Ciper ne bo izpolnil določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v letu 2017.

               (7)

               Ciper je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedel pomembne fiskalno-strukturne reforme. Nekatere dele sekundarne zakonodaje v zvezi s postopki za pripravo proračuna, zahtevami za proračunske prilagoditve med letom in odgovornostmi uradnikov za nadzor nad obveznostmi je treba še sprejeti. Za javni sektor je še vedno značilna neučinkovitost. Javna uprava je predvsem zaznamovana z eno najvišjih plačnih mas (v odstotku BDP) v euroobmočju, medtem ko so kazalniki učinkovitosti še vedno povprečni in jih je mogoče povezati s pomanjkanjem mobilnosti in spodbud za uspešnost. Za javne službe, ki jih zagotavlja država (telekomunikacije, energetika), so značilne visoke cene in so še vedno razmeroma zaščitene pred konkurenco. Ciper se je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev zavezal, da bo sprejel zavezujoč mehanizem za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev, da bi zagotovil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Predlog zakona je bil pripravljen in predložen predstavniškemu domu, vendar še ni sprejet. V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev so bili za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja predlagani horizontalna reforma javne uprave, načrt reforme lokalne uprave in nov zakon o upravljanju podjetij v državni lasti, vendar še niso bili sprejeti.

               (8)

               Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih pravil in predpisov o civilnem postopku. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg.

               (9)

               Ciper se tudi sooča s ključnimi izzivi v zvezi z delovanjem pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem, kar ovira delovanje okvira za prisilno izvršbo in insolventnost ter slabša poslovno okolje na splošno. Če ne bo izvedena reforma zakona o pravdnem postopku, bodo obdelava in uveljavljanje sodnih odločb ter zmanjšanje zaostankov še vedno počasni.

               (10)

               V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je bil dosežen znaten napredek pri prestrukturiranju ciprskega finančnega sistema in obnovitvi zaupanja vanj. Ciper pa se še vedno sooča z izzivom ponovne vzpostavitve običajnega posojanja gospodarstvu in zmanjšanja obsega slabih posojil, ki znašajo približno 55 % skupnih posojil gospodinjstvom in nefinančnim družbam. Podjetja so zaradi visoke zadolženosti manj konkurenčna in imajo omejeno sposobnost za naložbe in rast. Kljub doseženemu napredku prizadevanja bank za prestrukturiranje dolga uspešnih posojilojemalcev še niso prinesla oprijemljivih rezultatov, oblikovanje rezervacij za njihove nedonosne izpostavljenosti pa ostaja razmeroma skromno. Slabosti pri izvrševanju pogodb in disciplini pri odplačevanju dolgov zmanjšujejo zmogljivost za obravnavanje preračunljivih prenehanj odplačevanja posojil in zajezitev oblikovanja slabih posojil. Banke imajo poleg tega kljub uvedbi registra posojil omejen dostop do informacij o dohodku in sredstvih posojilojemalcev.

               (11)

               Ciper je dosegel velik napredek pri usmerjanju gospodarstva iz recesije, vendar so naložbe še vedno nizke in potencial gospodarstva za rast je šibek. V okviru programa je Ciper sprejel akcijski načrt za rast, ki je bil namenjen izboljšanju konkurence, povečanju spodbud za inovacije in spodbujanju naložb z oblikovanjem preglednejšega in učinkovitejšega okolja za poslovanje ter poenostavitvijo postopkov za pridobivanje licenc in dovoljenj. Izvajanje načrta privatizacije in krepitev nacionalnih regulativnih organov sta namenjena privabljanju tujih naložb, ki povečujejo produktivnost. Zagonska podjetja in MSP imajo trenutno zelo omejene možnosti dostopa do financiranja zaradi strogih pogojev za bančna posojila in pomanjkanja alternativnih virov financiranja. Dostop do financiranja bi bilo mogoče olajšati z večjo usklajenostjo instrumentov EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in programi EU za konkurenčnost.

               (12)

               Trg dela je začel v letu 2015 okrevati, vendar je brezposelnost – kljub upadanju – še vedno visoka. Zaskrbljujoči sta zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na področjih aktivnih politik zaposlovanja in javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar slednji še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili povpraševanju, zagotovili kakovostno pomoč pri iskanju zaposlitve in vključili neregistrirane brezposelne. Načrti za krepitev upravne zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, med drugim s specializacijo in povečanjem števila svetovalcev, ki neposredno služijo potrebam uporabnikov, zamujajo. Učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja je omejena s pomanjkanjem učinkovitega spremljanja kakovosti tekočih programov.

               (13)

               Udeleženost mladih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka in zanjo je značilno pomanjkanje sodelovanja delodajalcev pri izobraževanju študentov. Vendar se trenutno izvajajo ukrepi v skladu s strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

               (14)

               Ciper nima univerzalnega zdravstvenega varstva in zdravstveni sistem ne zagotavlja ustreznega in učinkovitega dostopa do zdravstvenega varstva. Z nizko stopnjo javnega financiranja zdravstva so neizpolnjene potrebe – zaradi stroškov ter neposrednih plačil – bistveno višje kot v drugih državah članicah EU. Učinkovitost pri uporabi virov je mogoče še izboljšati. Med relevantnimi ukrepi, ki pa še niso sprejeti, za izboljšanje ustreznosti in stroškovne učinkovitosti ciprskega zdravstvenega sistema sta večja avtonomija javnih bolnišnic in vzpostavitev nacionalnega zdravstvenega sistema.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform Cipra. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 –

         PRIPOROČA, da Ciper v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Do konca leta 2016 sprejme zavezujoč mehanizem za omejitev stopnje rasti sredstev za zaposlene v javnem sektorju. Do konca leta 2016 sprejme horizontalno reformo javne uprave in zakon o upravljanju podjetij v državni lasti ter izvede reformo lokalnih vlad. Do konca leta 2016 sprejme sekundarno zakonodajo za dokončanje novega proračunskega okvira.

               2.

               Do junija 2017 odpravi ovire za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi ustrezne vire za službo za insolventnost. Zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic. Poveča učinkovitost in zmogljivost sodnega sistema. Reformira zakon o pravdnem postopku.

               3.

               Do konca leta 2016 sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev zmanjšanja slabih posojil in točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Poveča obseg informacij, ki so na voljo upnikom, in izboljša do sedaj sporočene informacije, da bo register posojil v celoti operativen.

               4.

               Odpravi ovire za naložbe, predvsem z izvajanjem akcijskega načrta za rast, uresničevanjem načrta privatizacije in okrepitvijo nacionalnih regulativnih organov. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja.

               5.

               Poveča zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje ter zagotavljanje njihovih storitev dolgotrajno brezposelnim; izboljša vključevanje neregistriranih brezposelnih. Sprejme zakonodajo za reformo bolnišnic in nadaljuje z načrtovano uvedbo univerzalnega zdravstvenega varstva.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU z dne 13. septembra 2013 o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa 2013/236/EU (UL L 250, 20.9.2013, str. 40).

      (4)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

      (5)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

      (6)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije z dne 12. maja 2009 o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah, podprtih z radiofrekvenčno identifikacijo (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3200)

text:
               16.5.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 122/47

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 12. maja 2009
   o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah, podprtih z radiofrekvenčno identifikacijo
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3200)
   (2009/387/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) označuje nov razvoj v informacijski družbi, kjer bodo predmeti, opremljeni z mikroelektronskimi komponentami, ki lahko avtomatično obdelujejo podatke, vedno bolj del vsakodnevnega življenja.

               (2)

               RFID je vse bolj razširjen in zato del posameznikovega življenja na različnih področjih, kot so logistika (1), zdravstveno varstvo, javni prevoz, trgovina na drobno (predvsem za boljšo varnost izdelkov in hitrejši odpoklic izdelkov), razvedrilo, delo, upravljanje cestninjenja in prtljage ter potovalni dokumenti.

               (3)

               Tehnologija RFID lahko postane nova gonilna sila rasti in delovnih mest ter tako bistveno prispeva k lizbonski strategiji, saj veliko obeta v gospodarskem smislu, kjer lahko zagotovi nove poslovne priložnosti, zniža stroške in poveča učinkovitost, predvsem pri odpravljanju ponarejanja in ravnanju z e-odpadki in nevarnimi snovmi ter recikliranju izdelkov po koncu njihove življenjske dobe.

               (4)

               Tehnologija RFID omogoča obdelavo podatkov, vključno z osebnimi podatki, na kratke razdalje, brez fizičnega stika ali vidne interakcije med čitalnikom ali pisalnikom in oznako, tako da je mogoča taka interakcija, ne da bi se je posameznik zavedal.

               (5)

               Aplikacije RFID lahko obdelujejo podatke, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo, kar pomeni, da se lahko fizična oseba identificira neposredno ali posredno. Lahko obdelujejo osebne podatke, shranjene na oznaki, kot so ime, datum rojstva in naslov ali biometrični podatki osebe, ali pa podatke, ki določeno številko postavke RFID povezujejo z osebnimi podatki, shranjenimi drugod v sistemu. Ta tehnologija se lahko uporablja tudi za spremljanje posameznikov, ki imajo pri sebi enega ali več predmetov, ki vsebujejo številko postavke RFID.

               (6)

               Ker je tehnologija RFID lahko povsod uporabljena in je pravzaprav nevidna, je treba pri njeni uvedbi nameniti posebno pozornost vprašanjem varstva zasebnosti in podatkov. Zato je treba v aplikacije RFID pred njihovo širšo uporabo vgraditi varovalne lastnosti za varstvo zasebnosti in informacij(načelo „varstva in zasebnosti pri snovanju sistemov“).

               (7)

               RFID bo lahko zagotovil številne gospodarske in družbene koristi le, če se bodo izvajali učinkoviti ukrepi za zagotavljanje varstva osebnih podatkov, zasebnosti in s tem povezanih etičnih načel, ključnih v razpravi o javni sprejetosti RFID.

               (8)

               Države članice in zainteresirane strani bi si morale predvsem v tej začetni fazi uvajanja RFID prizadevati tudi za to, da bodo zagotovile, da so aplikacije RFID pod nadzorom ter da se spoštujejo pravice in svoboščine posameznikov.

               (9)

               Komisija je v sporočilu z dne 15. marca 2007„Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki v okviru politike“ (2) napovedala, da naj bi v enem ali več priporočilih pripravila pojasnila in smernice o vidikih varstva podatkov in zasebnosti pri aplikacijah RFID.

               (10)

               Pravice in obveznosti v zvezi z varstvom osebnih podatkov in prostim pretokom takih podatkov, kot jih določata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (4), veljajo v celoti za aplikacije RFID, s katerimi se obdelujejo osebni podatki.

               (11)

               Pri razvoju aplikacij RFID se uporabljajo načela, določena v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (5).

               (12)

               Evropski nadzornik za varstvo podatkov (6) v svojem mnenju zagotovi smernice za obravnavanje izdelkov, ki vsebujejo oznake in so namenjeni posameznikom, ter poziva k oceni učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov, da bi pri sistemih RFID opredelili in razvili „najboljše razpoložljive tehnologije“ za zagotavljanje zasebnosti in varstva podatkov.

               (13)

               Upravljavci aplikacij RFID bi morali sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da se s sredstvi, ki bi jih lahko uporabil upravljavec aplikacije RFID ali katera koli druga oseba podatki ne nanašajo na določene ali določljive fizične osebe, razen če so taki podatki obdelani v skladu z veljavnimi načeli in pravnimi predpisi o varstvu podatkov.

               (14)

               V sporočilu Komisije z dne 2. maja 2007 z naslovom Spodbujanje varstva podatkov za boljše varovanje zasebnosti (PET) (7) so določeni jasni ukrepi, s katerimi bi dosegli čim manjšo obdelavo osebnih podatkov in uporabo anonimnih ali psevdonimnih podatkov, in sicer s spodbujanjem razvoja tehnologij za izboljšanje varstva zasebnosti in njihove uporabe za upravljavce podatkov in posameznike.

               (15)

               Komisija v sporočilu z dne 31. maja 2006 z naslovom Strategija za varno informacijsko družbo – dialog, partnerstvo ter povečanje vpliva in moči (8) ugotavlja, da so raznolikost, odprtost, interoperabilnost, uporabnost in konkurenčnost ključni dejavniki varne informacijske družbe, poudarja vlogo držav članic in javnih uprav pri izboljševanju ozaveščenosti in pospeševanju dobrih varnostnih praks ter poziva zainteresirane strani v zasebnem sektorju, naj sprejmejo pobude, s katerimi bodo zagotovile cenovno dostopne varnostne sheme za potrjevanje izdelkov, procesov in storitev, ki bodo obravnavale potrebe EU, zlasti glede zasebnosti.

               (16)

               Svet v resoluciji z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi (9) poziva države članice, naj namenijo ustrezno pozornost preprečevanju in boju proti novim in že znanim varnostnim grožnjam za elektronska komunikacijska omrežja.

               (17)

               Okvir, razvit na ravni Skupnosti za izvajanje ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, bo zagotovil, da bodo določbe tega priporočila enotno upoštevale vse države članice. Razvoj takega okvira naj bi temeljil na uveljavljenih praksah in izkušnjah, pridobljenih v državah članicah, tretjih državah in z delom, ki ga je opravila Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) (10).

               (18)

               Komisija bo na ravni Skupnosti zagotovila razvoj smernic za upravljanje varnosti informacij za aplikacije RFID, pri čemer bo upoštevala uveljavljene prakse in izkušnje, ki so jih pridobile države članice in tretje države. Države članice bi morale prispevati k temu procesu ter zasebne subjekte in javne organe spodbujati k sodelovanju.

               (19)

               Ocena učinkov na varstvo zasebnosti in podatkov, ki jo pred izvajanjem aplikacije RFID opravi upravljavec, bo vsebovala informacije, potrebne za ustrezne varnostne ukrepe. Take ukrepe bo treba spremljati in pregledovati celotno življenjsko dobo aplikacije RFID.

               (20)

               V trgovini na drobno naj bi ocena učinkov na varstvo zasebnosti in podatkov pri izdelkih, ki vsebujejo oznake in ki se prodajajo potrošnikom, zagotovila potrebne informacije, s katerimi bi bilo mogoče ugotoviti, ali je ogrožanje varstva zasebnosti ali podatkov verjetna.

               (21)

               Uporaba mednarodnih standardov, kot jih je npr. razvila Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO), kodeksov ravnanja in najboljših praks, ki so v skladu s pravnim okvirom EU, lahko pomaga pri upravljanju ukrepov za zagotovitev varnosti informacij in varstva zasebnosti v celotnem poslovnem procesu, ki je podprt z RFID.

               (22)

               Aplikacije RFID, ki vplivajo na širšo javnost, npr. elektronske vozovnice v javnem prevozu, bi bilo treba ustrezno zaščititi z varnostnimi ukrepi. Aplikacije RFID, ki vplivajo na posameznike, ker npr. obdelujejo podatke za biometrično identifikacijo ali zdravstvene podatke, so glede varnosti informacij in zasebnosti še posebej kritične in jim je zato treba nameniti posebno pozornost.

               (23)

               Družba kot celota se mora zavedati obveznosti in pravic, ki veljajo za uporabo aplikacij RFID. Tisti, ki uvajajo to tehnologijo, so zato odgovorni, da posameznikom zagotovijo informacije o uporabi teh aplikacij.

               (24)

               Povečevanje ozaveščenosti v javnosti ter v malih in srednje velikih podjetjih (MSP) o lastnostih in zmogljivostih RFID bo pripomoglo k temu, da bo ta tehnologija izpolnila gospodarska pričakovanja ter hkrati ublažilo tveganje, da bi jo uporabili v škodo javnemu interesu, kar bo povečalo njeno sprejemljivost.

               (25)

               Komisija bo k izvajanju tega priporočila prispevala neposredno in posredno, tako da bo spodbujala dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, zlasti z okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost (CIP), ustanovljenim s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1639/2006/ES (11), in s sedmim okvirnim programom za raziskave (FP7), ustanovljenim s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1982/2006/ES (12).

               (26)

               Raziskave in razvoj na ravni Skupnosti za stroškovno ugodne tehnologije za povečevanje varstva zasebnosti in tehnologije za varnost informacij so ključni za spodbujanje širšega uvajanja teh tehnologij pod sprejemljivimi pogoji.

               (27)

               V tem priporočilu so upoštevane temeljne pravice in načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Njegov namen je zagotoviti celovito spoštovanje zasebnega in družinskega življenja ter varstva osebnih podatkov –

         PRIPOROČA:

      Področje uporabe

               1.

               To priporočilo vsebuje smernice za države članice o zasnovi in delovanju aplikacij RFID na zakonit, etičen ter družbeno in politično sprejemljiv način ter ob spoštovanju pravice do zasebnosti in zagotavljanju varstva osebnih podatkov.

               2.

               To priporočilo vsebuje smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti pri uvedbi aplikacij RFID, da se pri uvedbi, kjer je primerno, zagotovi spoštovanje nacionalne zakonodaje, s katero so bile prenesene direktive 95/46/ES, 1999/5/ES in 2002/58/ES.

      Opredelitev pojmov

               3.

               Za namene tega priporočila se uporabljajo opredelitve pojmov iz direktive 95/46/ES. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

                           (a)

                           „radiofrekvenčna identifikacija“ (RFID) pomeni uporabo elektromagnetnih valov ali povezovanje reaktivnih polj v radiofrekvenčnem delu za komunikacijo iz oznake ali vanjo prek različnih tehnik modulacije ali kodiranja, zgolj za identifikacijo radiofrekvenčne oznake ali na njej shranjenih podatkov;

                           (b)

                           „oznaka RFID“ ali „oznaka“ pomeni napravo RFID, ki lahko proizvede radijski signal, ali napravo RFID, ki razveže, razprši nazaj ali odbije (odvisno od tipa naprave) in modulira nosilni signal, prejet od čitalnika ali pisalnika;

                           (c)

                           „čitalnik ali pisalnik RFID“ ali „čitalnik“ pomeni fiksno ali mobilno napravo za zajem in identifikacijo podatkov, ki uporablja radiofrekvenčni elektromagnetni val ali povezovanje reaktivnih polj, da spodbudi in povzroči odziv oznake ali skupine oznake v obliki moduliranih podatkov;

                           (d)

                           „aplikacija RFID“ ali „aplikacija“ pomeni aplikacijo, ki obdeluje podatke tako, da uporablja oznake in čitalnike, pri tem pa je podprta z zalednim sistemom in mrežno komunikacijsko infrastrukturo;

                           (e)

                           „upravljavec aplikacije RFID“ ali „upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in načine delovanja aplikacije, vključno z upravljavci osebnih podatkov, ki uporabljajo aplikacijo RFID;

                           (f)

                           „varnost informacij“ pomeni ohranjanje zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti informacij;

                           (g)

                           „spremljanje“ pomeni kakršno koli dejavnost, ki se izvaja z namenom odkrivanja, opazovanja, posnemanja ali zapisovanja lokacije, premikanja, dejavnosti ali stanja posameznika.

      Ocene učinka na varstvo zasebnosti inpodatkov

               4.

               Države članice zagotovijo, da stroka v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe razvije okvir za ocenjevanje učinkov na varstvo zasebnosti in podatkov. Ta okvir se predloži v potrditev delovni skupini za varstvo podatkov iz člena 29 v 12 mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije.

               5.

               Države članice zagotovijo, da upravljavci ne glede na svoje obveznosti v skladu z direktivo št. 95/46/ES:

                           (a)

                           ocenijo posledice izvajanja aplikacije na varstvo osebnih podatkov in zasebnosti ter preverijo, ali bi aplikacijo lahko uporabljali za nadzorovanje posameznika. Podrobnost ocene mora ustrezati tveganjem za zasebnost, povezanim z aplikacijo;

                           (b)

                           sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, s katerimi zagotovijo varstvo osebnih podatkov in zasebnosti;

                           (c)

                           imenujejo osebo ali skupino oseb, odgovorno za pregledovanje ocen in nenehne ustreznosti tehničnih in organizacijskih ukrepov za zagotovitev varstva osebnih podatkov in zasebnosti;

                           (d)

                           zagotovijo, da je ocena na voljo pristojnemu organu vsaj šest tednov pred uvedbo aplikacije;

                           (e)

                           po določitvi okvira za ocenjevanje učinka na varstvo zasebnosti in podatkov iz točke 4 izvajajo zgornje določbe v skladu z njim.

      Varnost informacij

               6.

               Države članice podpirajo Komisijo pri opredeljevanju tistih aplikacij, ki bi lahko ogrožale varnost informacij in imele posledice za širšo javnost. Pri takih aplikacijah države članice zagotovijo, da upravljavci, skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi in organizacijami civilne družbe, razvijejo nove sheme ali uporabijo že uveljavljene sheme, kot je certificiranje ali samoocenjevanje upravljavca, s čimer dokažejo, da je glede na ocenjena tveganja vzpostavljena ustrezna raven varnosti informacij in varstva zasebnosti.

      Informacije o uporabi in preglednost uporabe RFID

               7.

               Ne glede na obveznosti upravljavcev podatkov v skladu z direktivo št. 95/46/ES in direktivo št. 2002/58/ES države članice zagotovijo, da upravljavci za vsako od aplikacij razvijejo in objavijo strnjene, natančne in razumljive informacije. Te informacije vsebujejo najmanj:

                           (a)

                           ime in naslov upravljavcev;

                           (b)

                           namen aplikacije;

                           (c)

                           katere podatke bo obdelovala aplikacija, zlasti če bo obdelovala osebne podatke, in ali bo mesto oznak nadzirano;

                           (d)

                           povzetek ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov;

                           (e)

                           morebitna tveganja za zasebnost, ki so povezana z uporabo oznak v aplikaciji, in ukrepe, ki jih lahko posamezniki sprejmejo za ublažitev teh tveganj.

               8.

               Države članice zagotovijo, da upravljavci sprejmejo ukrepe za obveščanje posameznikov o uporabi čitalnikov, in sicer s skupnim evropskim znakom, ki ga razvijejo evropske organizacije za standardizacijo ob podpori vključenih zainteresiranih strani. Znak mora vsebovati identiteto upravljavca in kontaktno točko, kjer lahko posamezniki dobijo informacije o aplikaciji.

      Aplikacije RFID, ki se uporabljajo v trgovini na drobno

               9.

               Upravljavci s skupnim evropskim znakom, ki ga razvijejo evropske organizacije za standardizacijo ob podpori vključenih zainteresiranih strani, obvestijo posameznike o uporabi oznak, nameščenih ali vgrajenih v izdelke.

               10.

               Pri pripravljanju ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov iz točk 4 in 5 upravljavec aplikacije posebej opredeli, ali oznake, nameščene ali vgrajene v izdelke, ki se potrošnikom prodajajo pri trgovcih na drobno, ki niso upravljavci navedene aplikacije, pomenijo tveganje za zasebnost ali varstvo osebnih podatkov.

               11.

               Trgovci na drobno na prodajnem mestu deaktivirajo ali odstranijo oznake, uporabljene v njihovi aplikaciji, razen če se potrošniki po prejetju informacij iz točke 7 strinjajo, da bodo delujoče oznake ohranili. Deaktiviranje oznak pomeni kateri koli proces, ki ustavi interakcijo oznake z njenim okoljem, za katero ni potrebna dejavna vloga potrošnika. Deaktiviranje ali odstranitev oznake opravi trgovec na drobno za potrošnika nemudoma in brezplačno. Potrošnikom mora biti omogočeno, da preverijo, ali je bilo deaktiviranje oziroma odstranitev učinkovita.

               12.

               Točka 11 se ne uporablja, če je v oceni učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov ugotovljeno, da oznake, uporabljene v aplikaciji v trgovini na drobno, ki delujejo tudi zunaj prodajnega mesta, ne pomenijo morebitnega tveganja za zasebnost ali varstvo osebnih podatkov. Kljub temu morajo trgovci na drobno zagotoviti brezplačen in preprost način za takojšnjo ali poznejšo deaktiviranje ali odstranitev teh oznak.

               13.

               Pravne obveznosti trgovca na drobno ali proizvajalca do potrošnika se z deaktiviranjem ali odstranitvijo oznak ne zmanjšajo ali prenehajo veljati.

               14.

               Točki 11 in 12 se uporabljata le za trgovce na drobno, ki so upravljavci.

      Ukrepi za povečevanje ozaveščenosti

               15.

               Države članice v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejmejo ustrezne ukrepe za obveščanje in povečevanje ozaveščenosti javnih organov in družb, zlasti malih in srednje velikih podjetij, o morebitnih prednostih in tveganjih, povezanih z uporabo tehnologije RFID. Posebno pozornost morajo nameniti vidikom varnosti informacij in varstva zasebnosti.

               16.

               Države članice v sodelovanju s stroko, organizacijami civilne družbe, Komisijo in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi ugotovijo in zagotovijo primere dobre prakse pri uvajanju aplikacij RFID, da bi obvestile širšo javnost in povečale njeno ozaveščenost. Izvajati morajo tudi ustrezne ukrepe, npr. obsežne pilotne projekte, s katerimi povečujejo ozaveščenost javnosti o tehnologiji RFID, njenih prednostih, tveganjih in posledicah uporabe, kar je pogoj za širšo uvedbo te tehnologije.

      Raziskave in razvoj

               17.

               Države članice sodelujejo s stroko, ustreznimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe in Komisijo, da bi spodbudile in podprle uvedbo načela „varnosti in varstva zasebnosti pri snovanju sistemov“ že na začetku razvoja aplikacij RFID.

      Spremljanje

               18.

               Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za to, da se to priporočilo predstavi vsem zainteresiranim stranem, ki sodelujejo pri snovanju in delovanju aplikacij RFID v Skupnosti.

               19.

               Države članice najpozneje 24 mesecev po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije obvestijo Komisijo o ukrepih, s katerimi so se odzvale na to sporočilo.

               20.

               V treh letih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije bo Komisija predložila poročilo o izvajanju tega priporočila, njegovi učinkovitosti in učinku na upravljavce in potrošnike, zlasti glede ukrepov iz točk 9 do 14.

      Naslovniki

               21.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 12. maja 2009

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  COM(2007) 607 konč.

      (2)  COM(2007) 96 konč.

      (3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

      (4)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

      (5)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

      (6)  UL C 101, 23.4.2008, str. 1.

      (7)  COM (2007) 228 konč.

      (8)  COM(2006) 251 konč.

      (9)  UL C 68, 24.3.2007, str. 1.

      (10)  Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta.

      (11)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

      (12)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.


title: Priporočilo Komisije z dne 28. aprila 2010 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov Zdrava prehrana za zdravo življenje

text:
               1.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 110/36

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 28. aprila 2010
   o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov „Zdrava prehrana za zdravo življenje“
   (2010/250/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 181(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Zdravje državljanov je bistveno za rast in blagostanje v Uniji.

               (2)

               V zadnjih treh desetletjih sta se deleža ljudi s prekomerno težo in debelih ljudi med prebivalstvom Unije močno povečala, zlasti med otroki.

               (3)

               Trend slabe prehrane in nezadostnega gibanja med prebivalstvom Unije se slabša.

               (4)

               Povečuje se število obolelih za številnimi kroničnimi boleznimi, kot so bolezni srca in ožilja, previsok krvni tlak, diabetes tipa 2, kapi, nekatere oblike raka, bolezni mišic in kosti ter celo duševne bolezni.

               (5)

               Če bi odstranili dejavnike tveganja, ki izhajajo iz življenjskega sloga, med drugim prehranjevalne navade, bi lahko preprečili približno 80 % primerov bolezni srca, kapi in diabetesa tipa 2 ter 40 % primerov raka.

               (6)

               Na seji 3. decembra 2009 je Svet za konkurenčnost temo, ki je obravnavana v dokumentu „Zdravje, hrana in preprečevanje bolezni, povezanih s prehrano“ (naslov je bil pozneje spremenjen v „Zdrava prehrana za zdravo življenje“), priznal kot področje, na katerem bi lahko s skupnim načrtovanjem programov zagotovili precejšnjo dodano vrednost sedanjim razdrobljenim prizadevanjem držav članic na področju raziskav. Zato je sprejel sklepe, s katerimi priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje in spodbuja.

               (7)

               Skupno načrtovanje raziskovalnega programa na področju prehrane in zdravja bi zagotovilo usklajevanje raziskav o vplivu življenjskega sloga in prehrane na zdravje, kar bi pomembno prispevalo k izgradnji polno delujočega Evropskega raziskovalnega prostora za raziskave v zvezi s preprečevanjem bolezni, povezanih s prehrano, ter okrepilo vodilno vlogo in konkurenčnost raziskovalnih dejavnosti na tem področju.

               (8)

               Za zagotovitev učinkovitosti skupnega prizadevanja držav članic na področju prehrane in zdravja morajo države članice razviti in izvesti strateški raziskovalni program, ki temelji na skupnem pristopu za preprečevanje bolezni, povezanih s prehrano.

               (9)

               Države članice morajo za zagotovitev učinkovitega upravljanja skupnega ukrepa, ki ga je treba sprejeti, vzpostaviti skupno upravljavsko strukturo, katere naloga je določiti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter nadzor nad izvajanjem strateškega raziskovalnega programa.

               (10)

               Države članice morajo za uresničitev ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa.

               (11)

               Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu, morajo države članice Komisiji redno poročati o napredku pri tem skupnem načrtovanju programa –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice se spodbuja, naj razvijejo skupno vizijo o tem, kako lahko sodelovanje in usklajevanje na področju raziskav na ravni Unije prispevata k boljšemu preprečevanju bolezni, povezanih s prehrano.

               2.

               Države članice se spodbuja k razvoju skupnega strateškega raziskovalnega programa, v katerem bi opredelile srednje- in dolgoročne potrebe ter cilje glede raziskav na področju preprečevanja bolezni, povezanih s prehrano. Strateški raziskovalni program mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem so določeni prednostne naloge in roki ter opredeljeni ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za izvajanje strateškega raziskovalnega programa.

               3.

               Države članice se spodbuja, naj v strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe:

                           (a)

                           opredelitev in izmenjava informacij o ustreznih nacionalnih programih in raziskovalnih dejavnostih;

                           (b)

                           določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev;

                           (c)

                           izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metod in smernic, zlasti pri pripravi velikih kohortnih in kliničnih študij;

                           (d)

                           opredelitev postopka, vključno z merili kakovosti, za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (b);

                           (e)

                           souporaba, kjer je to mogoče, obstoječe raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, biobanke ali modeli za ekstrapolacijo podatkov na ljudi;

                           (f)

                           izmenjava in širjenje znanja, inovacij in interdisciplinarnih pristopov ter zagotavljanje učinkovite uporabe izsledkov raziskav za izboljšanje evropske konkurenčnosti in priprave politike;

                           (g)

                           spodbujanje in podpora tesnejšemu sodelovanju med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi poslovnimi sektorji;

                           (h)

                           vzpostavljanje mrež med obstoječimi centri, ki so posebej specializirane za vede o potrošništvu, prehrani in predelovalnih tehnologijah.

               4.

               Države članice se spodbuja, da ustanovijo skupno upravljavsko strukturo na področju preprečevanja bolezni, povezanih s prehrano, katere naloga je vzpostaviti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa.

               5.

               Države članice se spodbuja, naj skupaj izvajajo strateški raziskovalni program, tudi prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti.

               6.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju.

               7.

               Države članice se spodbuja, naj redno poročajo Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov.

      V Bruslju, 28. aprila 2010

            Za Komisijo

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije


				|

		52013DC0371

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2013 in mnenje Sveta o poljskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016 /* COM/2013/0371 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Poljske za leto 2013
in mnenje Sveta o poljskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope
za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel
priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in
Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic[4],
ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je
6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Poljske za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi poljskega
konvergenčnega programa za obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je
28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[5], ki zaznamuje začetek
evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega
je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6],
v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)       Evropski svet je
14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne
stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril
je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije,
vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)       Poljska je
30. aprila 2013 predložila konvergenčni program za leto 2013, ki
zajema obdobje 2012–2016, in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa
sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(8)       Poljska je v obdobju
2011–2012 sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo v skladu s priporočilom
Sveta. Vendar pa ji zaradi poslabšanja mednarodnih gospodarskih razmer ni
uspelo odpraviti čezmernega primanjkljaja do predpisanega roka in bo za to
potrebovala več časa. Na podlagi ocene konvergenčnega programa
za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni,
da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v
programu, optimističen. V primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2013
je namreč v programu zlasti napovedana večja rast zasebne potrošnje
in zasebnih naložb, kar naj bi na splošno prispevalo k višji stopnji rasti leta
2013 (1,5 % v primerjavi z 1,1 % iz napovedi Komisije). Cilj proračunske
strategije, opisane v programu, je zmanjšati primanjkljaj na 3,5 % BDP do leta
2013 (tj. leto po prvotnemu roku, določenem v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem) ter doseči srednjeročni proračunski
cilj do leta 2016. Vendar pa je v programu napovedano zmanjšanje nominalnega
primanjkljaja pod 3 % BDP šele za leto 2015. Glede na preveč
optimistično napoved rasti in projekcije prihodkov Svet meni, da fiskalni
napor, ki ga načrtujejo poljski organi, ne zadostuje za dejansko odpravo
čezmernega primanjkljaja do leta 2013, če letos ne bodo izvedli
pomembnih dodatnih ukrepov za okrepitev napora. Program temelji na
optimističnemu scenariju in ne vsebuje dovolj podrobno opredeljenih
ukrepov, da bi verodostojno zagotavljal odpravo primanjkljaja najpozneje do
leta 2014. Zato so za leti 2013 in 2014 potrebna dodatna prizadevanja na
podlagi podrobno opredeljenih ukrepov. Poljski organi so premalo izkoristili
obdobje rasti pred nastopom krize, ko bi lahko prenovili strukturo javne porabe
in večji delež sredstev namenili odhodkom, ki spodbujajo rast. V programu
je potrjen prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –1% BDP,
ki odraža cilje Pakta. Glede na (ponovno izračunan) strukturni
primanjkljaj srednjeročni proračunski cilj ne bo dosežen do leta
2016, kakor je predvideno v programu, ker načrtovano letno približevanje
temu cilju v višini 0,3 % BDP (v strukturnem smislu) leta 2015 in 0,7 %
BDP leta 2016 ne zadostuje. Stopnja rasti izdatkov v sektorju države ob
upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov je v celotnem obdobju
programa skladna z referenčno vrednostjo iz Pakta za stabilnost in rast.
Dodatna prizadevanja in spremembe strukture prilagoditve bodo morda potrebni
tudi v zadnjih letih programskega obdobja, saj je napredek pri doseganju
srednjeročnega proračunskega cilja odvisen predvsem od občutnega
zmanjševanja izdatkov za javne naložbe in ni ustrezno podprt s podrobno
opredeljenimi ukrepi. Dolg širšega sektorja države naj bi ostal pod 60% BDP do
konca programskega obdobja. Po napovedih poljskih organov naj bi se delež dolga
do leta 2014/2015 gibal večinoma rahlo nad 55,5 % BDP (in nato leta
2016 zmanjšal), Komisija pa ob upoštevanju možnih tveganj v zvezi z načrti
za konsolidacijo in dejavniki, ki naj bi prispevali k zmanjšanju dolga,
pričakuje, da se bo leta 2014 povečal na približno 59 % BDP. Z vidika
preprečevanja davčnih utaj je še naprej ključno izpolnjevanje
davčnih obveznosti, za kar bi bilo treba zmanjšati upravno obremenitev
davkoplačevalcev in povečati učinkovitost delovanja davčne
uprave. Da bi bila strategija fiskalne konsolidacije uspešna, morajo fiskalno
konsolidacijo spremljati obsežne strukturne reforme.
(9)       Majhen delež odhodkov, ki
spodbujajo rast (tj. za izobraževanje, raziskave in inovacije) ter upadanje javnih
naložb ovirata dolgoročne možnosti za rast. Za zdravstveni sektor na
Poljskem sta značilna omejen dostop do oskrbe in stroškovna
neučinkovitost. Zaradi staranja prebivalstva se bodo izdatki za
zdravstveno varstvo v srednje- in dolgoročnem obdobju občutno
povečali, s tem pa tudi pritisk na javne finance. Sistem zdravstvenega
varstva bi bilo mogoče izboljšati s krepitvijo osnovne zdravstvene oskrbe
in sistemov napotitve ter izrabo potenciala za večjo stroškovno
učinkovitost v bolnišnični oskrbi.
(10)     Poljska vlada še ni uvedla
stalnega izdatkovnega fiskalnega pravila v skladu z evropskim sistemom
računov (ESR). Prav tako država ni napredovala pri srednjeročnem
načrtovanju in izboljševanju usklajevanja v proračunskem postopku med
različnimi vladnimi ravnmi.
(11)     Vse večja brezposelnost
med mladimi je večinoma posledica nezadostne usklajenosti med rezultati
izobraževanja in potrebami trga dela. Izvajajo se reforme izobraževalnih
sistemov, s katerimi naj bi se odpravilo neskladje med znanji in spretnostmi iskalcev
zaposlitve ter znanji in spretnostmi, ki se zahtevajo za razpisana delovna
mesta, vendar pa je treba povečati tudi možnosti za vajeništvo in
učenje ob delu, okrepiti sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami in
delodajalci ter povečati kakovost poučevanja. Izvajanje pobude
„jamstvo za mlade“, ki bi nadgradila sedanja prizadevanja, bi mladim pomagalo
pri iskanju zaposlitve. Delež odraslih, vključenih v vseživljenjsko
učenje, je še naprej zelo majhen in strategija o vseživljenjskem učenju
še ni bila sprejeta.
(12)     Na področju zgodnjega
otroškega varstva so bila vladna prizadevanja osredotočena na izvedbo
programa za majhne otroke. Posledično se je število vrtcev v zadnjih dveh
letih skoraj podvojilo, vendar je relativno gledano njihovo število še vedno
zelo majhno in ne zadostuje povpraševanju. Država je sprejela zgolj nekatere
manjše ukrepe za obravnavo razširjene prakse zaposlovanja za določen
čas. Država zaseda tretje mesto v EU po deležu tistih, ki niso po lastni
izbiri zaposleni po pogodbi za določen čas, zlasti v starostni
skupini 15–24 let. Pogodbe za določen čas se pogosto
opravičujejo kot instrument, ki naj bi brezposelnim pomagal vstopiti na
trg dela in pozneje skleniti pogodbo za nedoločen čas, vendar pa se
pri večini delavcev na Poljskem to ne zgodi. Ravno nasprotno, videti je,
da razširjena uporaba takih pogodb negativno vpliva na kakovost človeškega
kapitala in produktivnost, saj imajo zaposleni za določen čas
običajno manj možnosti za poklicno usposabljanje. Prav tako so plače
pri pogodbah za določen čas precej nižje, kar povzroča enega
najvišjih deležev revščine med zaposlenimi v EU. Poleg tega je zelo
razširjena praksa verižnih civilnopravnih pogodb z znatno manjšimi pravicami iz
naslova socialnega varstva. V skladu z vladnim poročilom „Mladi 2011“ je
več kot 50 % mladih delavcev zaposlenih po takšnih pogodbah.
(13)     Za Poljsko so značilne
nizke stopnje zaposlenosti med starejšimi delavci. Možnosti predčasne
upokojitve so bile sicer zelo omejene in izvedena je bila splošna pokojninska
reforma, vendar posebna pokojninska ureditev za rudarje še ni bila ukinjena.
Poleg tega sistem socialnega zavarovanja za kmete (KRUS) spodbuja male kmete,
da ostajajo v kmetijskem sektorju predvsem zaradi dejstva, da sistem ne
omogoča natančnega sledenja dohodkom posameznih kmetov. To povzroča
prikrito brezposelnost na podeželju, zavira rast produktivnosti ter
preprečuje regionalno in sektorsko mobilnost delovne sile.
(14)     Poljska se uvršča med
države EU z najnižjo ravnjo izdatkov za raziskave in razvoj, pri splošnih
kazalnikih inovativnosti pa je med državami z najslabšimi rezultati. Na splošno
so njeni izdatki za raziskave in razvoj leta 2011 predstavljali 0,77 % BDP, kar
jo uvršča med države z najnižjim deležem v EU. Še zlasti nizek je njen
delež izdatkov za raziskave in razvoj v zasebnem sektorju (0,2 % BDP leta
2011). Poljska podjetja se večinoma opirajo na absorpcijo tehnologije, tj.
uporabo že obstoječih tehnologij prek investicij v osnovna sredstva. To ji
je sicer omogočilo povečanje produktivnosti in gospodarske rasti, vendar
se mora država zdaj preusmeriti v bolj domač model, ki bi temeljil na
inovacijah. Z reformami na področju znanosti in visokega šolstva se je
začelo obsežno prestrukturiranje, ki naj bi spodbujalo sodelovanje med
znanostjo in industrijo. Rezultati vrednotenja teh reform še niso na voljo.
Potreben je bolj celosten pristop, da bi se uskladila prizadevanja na
področju raziskav, inovacij in industrije ter zagotovili ustrezni
instrumenti v podporo celotnemu inovacijskemu ciklu.
(15)     Poljska še ni v celoti
izkoristila svojega velikega potenciala za povečanje energetske
učinkovitosti v vseh sektorjih gospodarstva, zlasti z izolacijo stavb,
taki energetski prihranki pa bi lahko spodbudili rast. Domače
elektroenergetsko omrežje je še vedno prezasedeno, vendar se pripravljajo
načrti za vzpostavitev zmogljivosti za povezovanje s sosednjimi trgi.
Konkurenco na trgu zemeljskega plina še naprej ovirajo številni dejavniki, in
sicer še niso bile dokončno odpravljene regulirane cene, največji
upravljavec ima približno 97-odstotni tržni delež na maloprodajnem in
veleprodajnem trgu, 90 % uvoženega zemeljskega plina pa prihaja iz Rusije.
(16)     Kljub določenemu napredku
Poljske na področju prometa je njena nezadostno razvita prometna
infrastruktura še vedno pomembna ovira za rast. Izvajajo se večji projekti
cestne infrastrukture, pri projektih za naložbe v železnico pa se še naprej
pojavljajo precejšnje zamude. Zaradi izrabljene železniške infrastrukture so
potrebne vedno večje naložbe, saj je samo 36 % od približno
20 000 km prog, ki se uporabljajo, v dobrem tehničnem stanju. Z
vidika izkoriščanja potenciala IKT za rast Poljska kljub nedavnim
prizadevanjem še vedno precej zaostaja za drugimi državami članicami.
Pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami na nacionalni ravni in na podeželskih
območjih je najmanjša v EU. Naložbe v vodovodna omrežja še vedno niso
zadostne.
(17)     Po učinkovitosti
delovanja javne uprave je Poljska pod povprečjem EU. Največje težave
povzročajo nezadostna preglednost, kompleksnost davčnega sistema in
stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti, vse daljše povprečno
trajanje postopkov v civilnih in gospodarskih zadevah ter dolgotrajni
insolvenčni postopki in nizke stopnje izterjave. Tudi uporaba storitev
e-uprave še vedno ne dosega povprečja EU. Država je že začela
izvajati reformo za olajšanje dostopa do reguliranih poklicev, ki pa zaostaja
glede na prvotno napovedani načrt.
(18)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo poljske ekonomske politike. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je
treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z
vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi spoštovanje pravil in
smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih iz točk 1 do 7 spodaj.
(19)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil poljski konvergenčni program, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 spodaj –
PRIPOROČA, naj Poljska v obdobju
2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
1.           Okrepi in izvaja naj
proračunsko strategijo za leto 2013 in pozneje na podlagi dovolj podrobno
opredeljenih ukrepov za leti 2013 in 2014, da bo pravočasno in na vzdržen
način odpravila čezmerni primanjkljaj do leta 2014 in dosegla
fiskalni napor, določen v priporočilih Sveta v okviru postopka v
zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za trajno odpravo proračunskih
neravnotežij je potrebno verodostojno izvajanje ambicioznih strukturnih reform,
s katerimi bi se povečala zmožnost prilagajanja ter okrepil potencial za
rast in zaposlovanje. Ko bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, naj
nadaljuje s strukturnimi prilagoditvami, ki ji bodo omogočile dosego
srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2016. Da bi izboljšala
kakovost javnih financ, naj čim bolj omeji zniževanje odhodkov, ki
spodbujajo rast, ponovno oceni odhodkovne politike, izboljša usmerjenost
socialnih politik ter poveča stroškovno učinkovitost in smotrnost
porabe v zdravstvenem sektorju. Izboljša naj izpolnjevanje davčnih
obveznosti, zlasti s povečanjem učinkovitosti delovanja davčne
uprave.
2.           Do leta 2013 naj uzakoni
stalno izdatkovno fiskalno pravilo v skladu z evropskim sistemom računov.
Sprejme naj ukrepe za krepitev mehanizmov letnega in srednjeročnega
proračunskega usklajevanja med različnimi vladnimi ravnmi.
3.           Okrepi naj prizadevanja za
zmanjšanje brezposelnosti mladih, na primer v okviru pobude „jamstvo za mlade“,
poveča možnosti za vajeništvo in učenje ob delu, okrepi sodelovanje
med izobraževalnimi ustanovami in delodajalci ter poveča kakovost
poučevanja. Sprejme naj predlagano strategijo vseživljenjskega
učenja. Vprašanji revščine med zaposlenimi in razdrobljenost trga
dela naj rešuje z boljšimi prehodi iz zaposlitev za določen čas v
zaposlitve za nedoločen čas ter zmanjša pretirano uporabo
civilnopravnih pogodb.
4.           Še naprej naj si prizadeva
povečati udeležbo žensk na trgu dela, zlasti z naložbami v cenovno
dostopno in kakovostno otroško varstvo in predšolsko vzgojo ter zagotavljanjem
stabilnega financiranja in usposobljenega osebja. Sprejme naj trajne ukrepe za
reformo sistema socialnega zavarovanja za kmete (KRUS), da bi se izboljšala
sektorska mobilnost delovne sile. Postopoma naj ukine posebno pokojninsko
ureditev za rudarje in slednje vključi v splošni sistem. Splošno
pokojninsko reformo naj dopolni z ukrepi za povečanje zaposljivosti
starejših delavcev, da bi se povišala povprečna starost ob izstopu iz trga
dela.
5.           Z dodatnimi ukrepi za
zagotovitev inovacijam prijaznega poslovnega okolja naj okrepi povezave med
politikami na področju raziskav, inovacij in industrije, nadalje razvija
obnovljive instrumente in davčne spodbude ter bolje usmerja obstoječe
instrumente glede na različne stopnje cikla inovacij.
6.           Prenovi in razširi naj
zmogljivosti za proizvodnjo energije ter poveča energetsko
učinkovitost v celotni energetski verigi. Pospeši in razširi naj razvoj
elektroenergetskega omrežja, vključno s čezmejnimi povezavami, in
odpravi ovire v čezmejni izmenjavi električne energije. V sektorju
plina naj okrepi konkurenco s postopnim odpravljanjem reguliranih cen.
Poveča naj vlogo regulatorja železniškega trga in mu nameni večja
sredstva ter nemudoma zagotovi učinkovito izvajanje projektov za naložbe v
železnice. Okrepi naj prizadevanja za povečanje pokritosti s
širokopasovnimi povezavami. Izboljša naj ravnanje z odpadki in gospodarjenje z
vodo.
7.           Z dodatnimi ukrepi za
izboljšanje poslovnega okolja naj poenostavi izvrševanje pogodb in zahteve za
pridobitev gradbenega dovoljenja ter zmanjša stroške izpolnjevanja davčnih
obveznosti. Sprejme in izvede naj načrtovane ukrepe za liberalizacijo
dostopa do strokovnih storitev.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2013) 371 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[4]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto2015 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/46

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto2015 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/13)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav člani (3). Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Španije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Španije za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je bila Španija opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2015. V njem je ocenila napredek Španije pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vključuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Kljub določenemu izboljšanju pri uravnoteženju tekočega računa in znatnim prizadevanjem za zmanjšanje finančnega vzvoda v zadnjih letih je treba zlasti še naprej posvečati posebno pozornost tveganjem, povezanim z visoko zadolženostjo zasebnega in javnega sektorja, ter zelo negativnemu neto stanju mednarodnih naložb ob zelo visoki stopnji brezposelnosti. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na špansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

               (7)

               Španija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje doseganje ciljev glede nominalnega primanjkljaja v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer 4,2 % BDP v letu 2015 in 2,8 % BDP v letu 2016. Vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj – strukturno uravnotežen proračunski položaj – dosežen v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost pri 98,9 % v letu 2015 in se nato postopoma zmanjšal na 93,2 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2015 verjeten in za obdobje po tem letu ugoden. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2015 je za leto 2015 napovedan primanjkljaj v višini 4,5 % BDP, za leto 2016 pa primanjkljaj v višini 3,5 % BDP. Zato je prisotno tveganje, da cilji glede nominalnega primanjkljaja za leti 2015 in 2016 ne bodo doseženi. Poleg tega se pričakuje, da bo napovedani fiskalni napor Španije v obdobju 2013–2016 nižji od priporočene ravni, v letih 2015 in 2016 pa bodo potrebni nadaljnji strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Španija je nekoliko napredovala pri odpravi zapadlih komercialnih plačil v javnem sektorju. V letu 2014 je nekoliko napredovala tudi pri oblikovanju predlogov za racionalizacijo na področju zdravstva, izobraževanja in socialne porabe na regionalni ravni, vendar pa predlogi niso bili dokončno sprejeti. Kljub temu je bila 28. maja 2015 sprejeta zakonodaja za uvedbo pravila glede regionalne porabe v farmaciji in zdravstvu.

               (9)

               Izvajanje preventivnih, popravljalnih in izvedbenih ukrepov iz sistemskega zakona o stabilnosti proračuna in finančni vzdržnosti napreduje počasi. Stroškovna učinkovitost v sektorju zdravstvenega varstva se izboljšuje, vendar pa je še vedno ključnega pomena, da se ohrani nadzor nad rastjo farmacevtskih odhodkov, pri čemer bi bilo treba zlasti spremljati farmacevtske odhodke v bolnišnicah. Primanjkljaj v elektroenergetskem sistemu je bil v letu 2014 učinkovito odpravljen, prav tako pa se rešuje problematika insolventnih cestninskih avtocest, s čimer se zmanjšujejo državni stroški. Vendar pa Španija ni vzpostavila sistema za neodvisno ocenjevanje prihodnjih velikih infrastrukturnih projektov. Nazadnje, čeprav se je znatno izboljšala razpoložljivost podatkov o izvrševanju proračuna, bi na regionalni ravni stanje lahko še izboljšali z zagotavljanjem spoštovanja načela preglednosti in večletnosti iz zakona o stabilnosti, zbliževanjem javnofinančnih predpisov in pravilno uporabo izvenproračunskih izkazov.

               (10)

               Dosežen je bil določen napredek na področju obdavčevanja, in sicer z uvedbo celovite davčne reforme za preprostejši davčni sistem, ki bo bolj ugoden za rast in ustvarjanje novih delovnih mest. Z 20. novembrom 2014 je bila sprejeta davčna reforma, ki je začela veljati januarja 2015, zajema pa dohodnino in davek od dohodkov pravnih oseb. Določen napredek je bil prav tako dosežen v boju proti davčnim utajam, na področju okoljskih davkov pa je bil zabeležen le omejen napredek. Prestrukturiranje španskega bančnega sektorja, zlasti bank, ki so prejele državno pomoč, dobro napreduje. Hkrati so nedavni ukrepi za spodbujanje dostopa do nebančnega financiranja vsaj nekoliko izboljšali dostop podjetij do financiranja, zlasti ob upoštevanju velike odvisnosti španskih podjetij od bančnih posojil. Celovito izvajanje teh reform je ključnega pomena, da se spodbudi prerazporejanje virov in zagotovi podpora prilagoditvam v teku. Dosežen je bil določen napredek pri odpravi preostalih ozkih grl v sistemu za obravnavo insolventnosti gospodarskih družb, 27. februarja 2015 pa je bila sprejeta kraljeva uredba-zakon, ki ureja insolventnost fizičnih oseb. Vendar pa bi bilo treba nadalje izboljšati upravno in sodno zmogljivost za obravnavo primerov insolventnosti.

               (11)

               Velika dolgotrajna brezposelnost in segmentacija trga dela še naprej ovirata rast produktivnosti in slabo vplivata na delovne pogoje v Španiji. Ob upoštevanju navedenega in zelo visoke stopnje brezposelnosti bo morda potrebno, da bodo plače v nekaterih sektorjih in družbah sprva rasle počasneje od produktivnosti, da se ustvarijo delovna mesta in poveča konkurenčnost. Socialni partnerji so dosegli celovit panožni predhodni dogovor za obdobje 2015–2017. V tem predhodnem dogovoru je izpostavljena pomembnost tega, da se s pogajanji v okviru sektorjev in gospodarskih družb oblikuje načelo, po katerem bi se morale plače gibati v skladu s panožnimi razlikami v produktivnosti. Kljub regulativnim reformam je delež zaposlenih po pogodbah za določen čas še vedno visok, pri čemer gre zlasti za mlade ljudi in nizkokvalificirane delavce. Poleg tega uvedba novih vrst pogodb za zaposlene v MSP in pobude za spodbujanje delodajalcev, naj zaposlujejo za nedoločen čas, predstavljajo potencial, za katerega se zdi, da še ni v celoti izkoriščen. Španski organi so oznanili, da bo do maja 2016 pripravljena ocena subvencij, ki so bile dane na voljo delodajalcem za zaposlovanje novega osebja.
               Uspešnost javnih zavodov za zaposlovanje in agencij, ki so zunanji izvajalci tovrstnih storitev, je ključnega pomena za zagotovitev učinkovitosti in ustrezne usmerjenosti aktivnih politik trga dela in aktivacijskih politik, vključno z učinkovitim prekvalificiranjem, da se ljudem omogoči prehod v sektorje, kjer se ustvarja več delovnih mest. Španija je dosegla omejen napredek pri pospeševanju modernizacije javnih zavodov za zaposlovanje in obravnavi regionalnih razlik.

               (12)

               Brezposelnost mladih v Španiji ostaja zelo visoka (več kot 50 %), stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pa je ena najvišjih v Uniji. Španija izvaja nove sheme izobraževanja, ki so bile uvedene z Zakonom št. 8/2013 o kakovosti izobraževanja in so zasnovane z namenom povečanja kakovosti primarnega in sekundarnega izobraževanja. Omejen napredek je bil dosežen pri povečevanju ustreznosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela, ukrepi za izboljšano sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in delodajalci pa zaostajajo za načrtom. Načrti za podaljšanje sheme dvojnega poklicnega usposabljanja v letu 2015 obstajajo, vendar pa so še vedno prisotne znatne razlike pri izvajanju tovrstnega usposabljanja v različnih regijah. Ustanovljen je bil poseben odbor, da se pregleda ustreznost programov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela.

               (13)

               Španija je dosegla omejen napredek pri izboljševanju učinkovitosti svojega sistema socialne zaščite. Uvedla je nov program aktivacije za dolgotrajno brezposelne, ki vključuje dohodkovno podporo in pomoč pri iskanju dela. Vendar sta omejeno usklajevanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami ter nezdružljivost različnih shem minimalnega dohodka zmanjšali učinkovitost programov socialne pomoči. Španija je kljub soočanju z visokimi stopnjami revščine, zlasti v gospodinjstvih z nizkimi dohodki in otroki, dosegla omejen napredek pri boljši ciljni usmerjenosti shem za družinsko podporo in varstvo.

               (14)

               Strukturne reforme morajo vključevati odpravo ovir, ki podjetjem preprečujejo rast, pomoč malim in srednjim podjetjem pri širjenju njihovih trgov ter spodbujanju inovacij, spodbujanje izvozne zmogljivosti in ustvarjanja novih delovnih mest ter pomoč podjetjem za večjo konkurenčnost, in sicer tudi na notranjih trgih, ter izboljšanje splošne produktivnosti. Španija je začela pregledovati razloge za visok delež malih in mikro podjetij v svojem gospodarstvu. Preučitev razlogov, zakaj so podjetja ostala mala, bo vladi omogočila, da odpravi regulativne ovire, ki podjetjem preprečujejo rast. Čeprav je bil dosežen določen napredek pri izvajanju Zakona št. 20/2013 o enotnosti trga, so na ravni regionalne vlade še vedno prisotni zaostanki. Zakona o izdaji okoljevarstvenih dovoljenj vse regije še niso začele izvajati. V zvezi s sprejetjem reforme poklicnih storitev in poklicnih združenj ni bil dosežen noben napredek. Potencial Španije za rast je še naprej omejen zaradi strukturnih slabosti njenega raziskovalnega in inovacijskega sistema. Zato je še vedno ključnega pomena, da se opredelijo novi viri financiranja, zagotovi uspešna in učinkovita uporaba virov, ustanovi nova raziskovalna agencija in spodbujajo ukrepi za poslovno okolje, ki bi bilo bolj prijazno do inovacij.

               (15)

               V zvezi z železniškim omrežjem je bil dosežen določen napredek, pri čemer so bili sprejeti ukrepi za zagotovitev učinkovite konkurence na področju storitev tovornega in potniškega železniškega prometa. Svet ministrov je 4. julija 2014 sprejel kraljevo uredbo-zakon št. 8/2014 o ustanovitvi sklada za izboljšanje dostopnosti pristanišč po kopnem.

               (16)

               Španija je dosegla napredek pri izvajanju priporočil odbora za reformo javne uprave na vseh ravneh države. Pomembni ukrepi so bili sprejeti za izboljšanje preglednosti upravnih odločitev, vendar pri krepitvi nadzornih sistemov, zlasti pri javnem naročanju na regionalni in lokalni ravni, napredek ni bil dosežen. Ukrepi za krepitev nadzornih pooblastil na področju javnega naročanja in urbanističnega načrtovanja niso bili sprejeti. Dosežen je bil omejen napredek v zvezi s sprejetjem pravosodnih reform, namenjenih izboljšanju učinkovitosti pravosodnega sistema: osnutka zakona o sodnem postopku in zakona o pravdnem postopku, ki vključujeta nekatere reforme, sta bila parlamentu predložena 27. februarja 2015; osnutka zakona o pravni pomoči in zakona o pristojnosti v nepravdnih zadevah sta v parlamentarnem postopku. Dosežen je bil določen napredek pri izvajanju sprejetih reform, vključno z Oficina Judicial, reformo za uvedbo digitalizacije pravosodja in izboljšanje interoperabilnosti regionalnih sistemov za elektronsko vodenje zadev. Prizadevanja na tem področju se morajo nadaljevati.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo španske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (20)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (7). Španija bi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, in sicer s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov v letih 2015 in 2016 ter z uporabo izrednih prihodkov za pospeševanje zmanjševanja primanjkljaja in dolga. Krepi preglednost in odgovornost regionalnih javnih financ. Izboljša stroškovno učinkovitost sektorja zdravstvenega varstva in racionalizira odhodke bolnišnic za farmacevtske izdelke.

               2.

               Dokonča reformo sektorja hranilnic, in sicer tudi z uporabo zakonodajnih ukrepov, ter prestrukturiranje in privatizacijo hranilnic v državni lasti.

               3.

               Spodbuja usklajevanje plač s produktivnostjo, ki naj poteka v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso ob upoštevanju različnih spretnosti in znanj ter pogojev na lokalnem trgu dela ter tudi razlik v gospodarski uspešnosti po posameznih regijah, sektorjih in podjetjih. Sprejme ukrepe za večjo kakovost in učinkovitost pomoči in svetovanja pri iskanju zaposlitve, tudi v okviru prizadevanj za zmanjšanje brezposelnosti mladih. Racionalizira sheme minimalnega dohodka in sheme za družinsko podporo ter spodbuja regionalno mobilnost.

               4.

               Odpravi ovire, ki podjetjem preprečujejo rast, vključno z ovirami, ki izhajajo iz predpisov, ki veljajo za podjetja glede na njihovo velikost; sprejme načrtovano reformo o poklicnih storitvah; pospeši izvajanje zakona o enotnosti trga.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 35).

      (5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.