title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/21

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/06
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo pri svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2011–2015.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Dansko opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, da v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, reševanju problema brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Poleg tega je Evropski svet 2. marca 2012 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, da pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Danska je 30. aprila 2012 predložila konvergenčni program za obdobje 2012–2015 in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Komisija je v poglobljenem pregledu v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 ugotovila, da je Danska v notranjem in zunanjem enravnotežju, ki pa ni čezmerno.

               (10)

               Svet je na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v tem programu, verjeten. Napoved rasti BDP v scenariju je 1,2 % v letu 2012 in 1,5 % v letu 2013, kar je okvirno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 1,1 % oziroma 1,4 %. Skladno s tem je tudi javnofinančni primanjkljaj v konvergenčnem programu nekoliko nižji (4,0 % BDP v letu 2012 in 1,8 % BDP v letu 2013, v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 4,1 % BDP oziroma 2,0 % BDP). Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2013 in doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini največ 0,5 % BDP. Cilj vlade je tudi, da bi leta 2020 dosegli vsaj strukturno uravnotežen proračun.
               Konvergenčni program tako potrjuje predhodni srednjeročni proračunski cilj, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovani krovni primanjkljaj za leto 2013 je skladen s pravočasno odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, načrtovana fiskalna prilagoditev v letu 2013 pa je na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) skladna s priporočilom, ki ga je julija 2010 izdal Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Neto diskrecijski ukrepi, kot so predstavljeni v konvergenčnem programu, naj bi omogočili konsolidacijo, ki bo na splošno skladna s priporočilom, izdanim v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Izvedba konsolidacije je postala bolj skoncentrirana na konec programskega obdobja, kot je bilo prvotno načrtovano, in v letu 2013 bodo potrebna znatna prizadevanja, da se zagotovi potrebna strukturna prilagoditev. Tveganje, da v letu 2013 ne bo dosežena referenčna vrednost 3 % BDP, je majhno; službe Komisije so v napovedi iz pomladi 2012 predvidele, da naj bi javnofinančni primanjkljaj znašal 2,0 % BDP. Danska naj bi svoj srednjeročni proračunski cilj dosegla leta 2013. Vendar skladno s (preračunanim) strukturnim proračunskim saldom od leta 2013 naprej ne bo tako in načrtovano proračunsko izboljšanje v strukturnem proračunskem saldu ne bo doseglo 0,5 % BDP, kot se zahteva v okviru Pakta za stabilnost in rast. Hkrati se pričakuje, da bo stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Del proračunskega primanjkljaja se bo financiral z zmanjšanjem računa vlade v danski nacionalni banki (Nationalbank). Po napovedih naj bi se bruto javni dolg Danske znižal s 46,5 % BDP v letu 2011 na 42,1 % v letu 2015, kar je precej pod 60 % BDP.

               (11)

               Povečanje ponudbe delovne sile je ena najpomembnejših prednostnih nalog Danske, da se zagotovita prihodnja blaginja in fiskalna vzdržnost. Danska je leta 2011 dokončala ambiciozno reformo pokojninske sheme za prostovoljno zgodnje upokojevanje in predložila že prej načrtovano zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti, vezano na pričakovano življenjsko dobo. Zdaj je treba osredotočenost preusmeriti na reformiranje shem invalidskih pokojnin in subvencionirane zaposlitve (sistem fleksibilnega zaposlovanja). Vlada je predstavila predlog reforme na tem področju, ki bi jo bilo treba nemudoma izvesti. Odpraviti je treba tudi vse večje razlike v zaposlenosti oseb s priseljenskim ozadjem in preostalim delom aktivnega prebivalstva.

               (12)

               Rast produktivnosti dela se je na Danskem v zadnjih desetletjih upočasnila, za kar je med drugim kriva razmeroma slaba uspešnost izobraževalnega sistema. Kljub znatnim sredstvom, namenjenim izobraževanju, je glede na raziskavo Programa za mednarodno ocenjevanje učencev (PISA), ki jo opravlja OECD, kakovost danskega šolskega izobraževanja le povprečna. Poleg tega študentje običajno dokončajo študij v višji starosti kot v drugih državah članicah, stopnje osipa v ustanovah za poklicno izobraževanje pa so razmeroma visoke. Vlada je v odziv na izzive na tem področju napovedala več novih ukrepov tako za obvezno kot tudi za srednje šolstvo. Proračun za leto 2012 podpira tudi uvedbo socialnih klavzul v javna naročila in ukrepe, ki bi zasebnim podjetjem omogočali finančne koristi za zagotavljanje vajeništva, s čimer bi se povečalo število razpoložljivih mest. Povečanje zagotavljanja vajeništva se bo obravnavalo tudi na tristranskih pogajanjih in v okviru medministrskega odbora.

               (13)

               Drugi možni razlog za počasno rast produktivnosti je razmeroma nizka stopnja konkurence na Danskem. Leta 2011 je bil sprejet sveženj ukrepov na področju konkurence, namenjen zlasti gradbenemu in maloprodajnemu sektorju ter zdravstvenim in javnim storitvam. Potekajo preiskave v zvezi s konkurenco na področju storitev taksi služb in prevoznih storitev ter liberalizacijo lekarn, da se ugotovi, ali je treba sprejeti nove ukrepe. Vprašanje vse večjega števila javnih naročil v občinah in regijah je predmet pogajanj z regionalno in lokalno ravnijo države. V tem okviru je vladni odbor nedavno ugotovil, da je treba dansko pravo konkurence okrepiti ter da so kazni za kršitve trenutno prenizke, da bi imele odvračilni učinek. Ker je bilo v zadnjem letu na tem področju sprejetih le malo konkretnih pobud, so potrebni nadaljnji ukrepi za ustrezen odziv na te izzive.

               (14)

               Kot je potrjeno v poglobljenem pregledu v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ob upoštevanju dejstva, da je visok bruto dolg gospodinjstev v določeni meri stukturna značilnost danskega gospodarstva, pri čemer sredstva gospodinjstev znatno presegajo obveznosti, vzbujajo zaskrbljenost težave v zvezi z visoko zadolženostjo gospodinjstev, saj se zdi, da je zaradi dogodkov na trgu stanovanjskih nepremičnin dolg presegel stopnje, ki jih je mogoče pojasniti s strukturnimi dejavniki, kot so stanovanjska in pokojninska sredstva.
               Poleg tega se je od leta 2003 spremenila struktura hipotekarnih posojil, saj so vse bolj razširjena posojila brez obrokov odplačevanja z variabilno obrestno mero, vse manj pa posojila s fiksno obrestno mero z obroki odplačevanja. Za določeno raven dolga so zato gospodinjstva zdaj bolj občutljiva na dvige obrestnih mer in nihanja cen nepremičnin kot pred desetletjem. To pomeni večje potencialno tveganje za finančno in ekonomsko stabilnost. Danska je sprejela ustrezne ukrepe za odpravo pomanjkljivosti sistema hipotek. Ministrstvo za gospodarstvo in rast trenutno preučuje strukturo hipotekarnih posojil po gospodinjstvih z vidika dohodka, razvoja trga dela in drugih socialnoekonomskih spremenljivk. Cilj je, da se ugotovi potencialna ranljivost gospodinjstev v primeru različnih gospodarskih pretresov, vključno z nihanji obrestnih mer. Vendar pa bi bilo treba razmisliti tudi o ukrepih za preprečevanje procikličnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin v srednjeročnem obdobju, po možnosti s ponovno uskladitvijo davka na vrednost nepremičnin z njihovo dejansko tržno vrednostjo. Z odpravo zgornje meje letnega povečanja občinskega davka na vrednost zemljišč bi lahko preprečili tudi prihodnje prociklične vplive. Take ukrepe bi bilo treba uvesti postopno ob upoštevanju sedanje potrebe po stabilizaciji trga stanovanjskih nepremičnin.

               (15)

               Danska je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultati te ocene so upoštevani v priporočilih v nadaljevanju.

               (16)

               Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo ekonomske politike Danske. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti celotno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Priporočila Komisije v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 5 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju rezultatov poglobljenega pregleda, ki ga je izvedla Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Priporočila Sveta so v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 izražena zlasti v priporočilih v točkah 3, 4 in 5 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Izvede načrtovano proračunsko strategijo, da se do leta 2013 zagotovi odprava čezmernega primanjkljaja in doseže letno povprečno strukturno prilagoditev, določeno v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato zagotovi ustrezno strukturno prilagoditev, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, vključno z dosego referenčne vrednosti za odhodke.

               2.

               Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje dolgoročne ponudbe dela z reformami shem invalidskih pokojnin, boljšo ciljno usmerjenostjo shem subvencioniranega zaposlovanja (fleksibilnega zaposlovanja) na osebe z zmanjšano delovno sposobnostjo in izboljšanjem zaposljivosti oseb s priseljenskim ozadjem.

               3.

               Nemudoma izvede napovedane ukrepe, da se izboljša stroškovna učinkovitost izobraževalnega sistema, zmanjšajo stopnje osipa, zlasti v poklicnem izobraževanju, ter poveča število vajeništev.

               4.

               Nadaljuje prizadevanja za odpravo ovir na področju konkurence, zlasti v lokalnih storitvah, maloprodajnem in gradbenem sektorju, vključno z nadaljnjim odpiranjem konkurence za občinska in regionalna javna naročila storitev ter zagotovitvijo, da so kazni na področju prava konkurence dovolj odvračilne.

               5.

               Razmisli o nadaljnjih preventivnih ukrepih za okrepitev stabilnosti trga stanovanjskih nepremičnin in finančnega sistema v srednjeročnem obdobju, vključno z upoštevanjem rezultatov študije o razporeditvi sredstev in obveznosti po gospodinjstvih, ki jo trenutno izvaja Ministrstvo za gospodarstvo in rast, ter s pregledom sistema obdavčitve vrednosti nepremičnin in sistema za določanje občinskega davka na vrednost zemljišč.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (4)  UL C 213, 20.7.2011, str. 1.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi podatkov, predloženih v programu z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


				|

		52013PC0381

			Priporočilo za SKLEP SVETA o ugotovitvi, da Belgija v odziv na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 ni sprejela učinkovitih ukrepov /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo za
SKLEP SVETA
o ugotovitvi, da Belgija v odziv na
priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 ni sprejela
učinkovitih ukrepov
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(8) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Člen 126 Pogodbe
določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu
javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje
Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o
pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem[1],
sprejeto z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja.
(3)       V skladu s
členom 126(6) Pogodbe je Svet 2. decembra 2009 na podlagi
priporočila Komisije sklenil, da je imela Belgija čezmerni
primanjkljaj[2].
Svet je istega dne in prav tako na podlagi priporočila Komisije sprejel
priporočilo na podlagi člena 126(7), v katerem je belgijske
organe pozval, naj sprejmejo srednjeročne ukrepe z namenom zmanjšanja
primanjkljaja pod 3 % BDP najpozneje do leta 2012.
(4)       Da bi lahko belgijski organi
verodostojno in trajnostno znižali javnofinančni primanjkljaj pod
3 % BDP, jim je bilo zlasti priporočeno, naj (a) izvedejo ukrepe
za zmanjšanje primanjkljaja v letu 2010 v skladu z načrtom iz osnutka
proračuna za leto 2010 in okrepijo načrtovano fiskalno
konsolidacijo v letih 2011 in 2012; (b) zagotovijo povprečno letno
fiskalno konsolidacijo v višini 0,75 % BDP v obdobju 2010–2012, ki bi
morala prispevati tudi k zniževanju deleža bruto javnega dolga, tako da se v
primernem času približa referenčni vrednosti, s ponovno
vzpostavitvijo ustrezne ravni primarnega presežka; (c) določijo ukrepe,
potrebne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012, če
to omogočajo ciklični pogoji, in pospešijo zmanjševanje primanjkljaja,
če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od
pričakovanih ob izdaji priporočila v zvezi s čezmernim
primanjkljajem; ter (d) okrepijo mehanizme za spremljanje, s katerimi se
zagotavlja upoštevanje fiskalnih ciljev. Svet je v svojih priporočilih
določil 2. junij 2010 kot rok za sprejetje učinkovitih
ukrepov v skladu z določbami člena 3(4) Uredbe (ES)
št. 1467/97.
(5)       V skladu z napovedjo služb
Komisije iz jeseni 2009, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta na
podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009, naj
bi belgijsko gospodarstvo v letu 2010 doseglo 0,6-odstotno rast, v
letu 2011 pa 1,5-odstotno rast. Leto 2012 je bilo zunaj
časovnega obdobja, zajetega v napovedi, vendar je bila v skladu s
predpostavko postopne odprave obsežne negativne proizvodne vrzeli do
leta 2015 za leto 2012 pričakovana višja rast kot v
letu 2011. Rast BDP je bila leta 2010 bistveno višja od
pričakovane v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009, leta 2011
je bila nekoliko višja od napovedane 1,5-odstotne rasti, medtem ko se je
leta 2012 belgijsko gospodarstvo skrčilo za 0,2 %.
(6)       Komisija je
15. junija 2010 sklenila, da je Belgija na podlagi napovedi služb
Komisije iz pomladi 2010 sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za znižanje
javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost
3 % BDP, in menila, da zato takrat nadaljnje ukrepanje v postopku v
zvezi s čezmernim primanjkljajem ni bilo potrebno.
(7)       Na podlagi napovedi služb
Komisije iz jeseni 2011 so obstajali jasni dokazi o tveganju, da ne bo
upoštevano priporočilo v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz
leta 2009, glede na to, da je mejna vrednost 3 % BDP tik pred
rokom v odsotnosti proračuna za leto 2012 še vedno znatno presežena,
in glede na dejstvo, da z dotedanjo fiskalno konsolidacijo ni bila dosežena
priporočena raven konsolidacije. Komisija je zato izrazila zaskrbljenost
in pozvala Belgijo, naj pravočasno sprejme potrebne ukrepe, da se izogne
zaostritvi postopka v zvezi z njenim čezmernim primanjkljajem.
Decembra 2011 se je novo oblikovana belgijska vlada dogovorila o osnutku
proračuna. Komisija je 11. januarja 2012 sklenila, da bo
primanjkljaj leta 2012 glede na takratni prevladujoč makroekonomski
scenarij (po napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 je bila predvidena
0,9-odstotna rast), ukrepe za konsolidacijo v proračunu in dodatno
zamrznitev dosegel 2,9 % BDP. Po mnenju Komisije zato takrat niso
bili potrebni nobeni nadaljnji ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim
primanjkljajem Belgije.
(8)       Na podlagi nove ocene
ukrepov, ki jih je sprejela Belgija za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja
do leta 2012 v odziv na priporočilo Sveta na podlagi
člena 126(7) Pogodbe, se sklene naslednje:
–
V skladu z uradnim obvestilom o postopku v zvezi s
čezmernim primanjkljajem, v katerem je bil napovedan javnofinančni
primanjkljaj za leto 2012 in ki ga je potrdila Komisija (Eurostat), je
primanjkljaj leta 2012 znašal 3,9 % BDP. Delni razlog za to je
bila nujna potreba po dokapitalizaciji bančne skupine Dexia konec
leta 2012, kar je imelo negativen učinek na javnofinančni
primanjkljaj v višini 0,8 % BDP. Vendar tudi brez te dokapitalizacije
rok ne bi bil izpolnjen, saj bi primanjkljaj brez upoštevanja enkratnega
negativnega učinka navedene operacije dosegel 3,2 % BDP. Poleg
tega je proračun za leto 2012 vključeval obsežne enkratne ukrepe
za zmanjšanje primanjkljaja, ocenjene na približno 0,4 % BDP.
–
Primarni saldo se je v primerjavi s primanjkljajem
v višini 1,9 % BDP leta 2009 izboljšal na 0,4 % BDP
leta 2010, leta 2011 pa je ostal na splošno stabilen. Leta 2012
se je primarni primanjkljaj poslabšal na 0,5 % zaradi učinka
dokapitalizacije Dexie, brez katere bi primarni saldo izkazoval presežek v
višini 0,3 % BDP.
–
Povprečna letna fiskalna konsolidacija od
leta 2010 je ocenjena na 0,3 % BDP, kar je bistveno pod
0,75 % BDP, kolikor je priporočil Svet. Tudi po popravku glede
na učinke revidiranega razvoja potencialne rasti proizvodnje in dohodkov
prilagojena povprečna fiskalna konsolidacija dosega manj kot polovico
priporočene konsolidacije. Po izračunu od spodaj navzgor naj bi
kumulativni neto učinek trajnih diskrecijskih ukrepov v obdobju 2010–2012
dosegel približno 2 % BDP. Ta izračun vključuje ukrepe za
zmanjšanje primanjkljaja in delno tudi povečanja odhodkov zaradi preteklih
političnih odločitev (npr. ustrezne prilagoditve socialnih prejemkov,
hitro rastoče subvencije plač za podjetja), ki delno blažijo
prizadevanja za konsolidacijo. Poleg tega je bil učinek teh diskrecijskih
ukrepov v višini 2 % BDP premajhen, da bi ublažil trend avtonomnega
povečevanja javnih izdatkov zaradi staranja prebivalstva in obenem dosegel
priporočeno izboljšanje strukturnega salda v obdobju konsolidacije.
–
Leta 2010 je Belgija na splošno uresničila
načrtovane ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, kar je privedlo do
strukturnega izboljšanja v višini 0,5 % BDP, od tega 0,25 odstotne
točke zaradi znatnega znižanja odhodkov za obresti. Nominalni primanjkljaj
je s 5,6 % BDP v letu 2009 (kar vključuje 0,6 odstotne
točke negativnih enkratnih dejavnikov) padel na 3,8 % BDP, kar
je bistveno nižje od cilja 4,8 % BDP, ki so si ga belgijski organi
določili v programu za stabilnost iz januarja 2010, in sicer zaradi
makroekonomskih rezultatov, ki so bili boljši od pričakovanih. BDP se je v
letu 2010 povečal za 2,4 % v primerjavi z 0,6-odstotno stopnjo
rasti, ki je bila pričakovana ob sprejetju priporočila v zvezi s
čezmernim primanjkljajem.
–
Kljub relativno ugodnim makroekonomskim pogojem v
prvi polovici leta 2011 (1,8-odstotna letna rast BDP) se je nominalni
saldo v navedenem letu zelo malo znižal, in sicer na 3,7 % BDP, v
primerjavi s ciljem 3,6 % BDP v programu za stabilnost za
leto 2011. Strukturni saldo se je leta 2011 poslabšal za 0,1 %.
Belgija zato ni izkoristila relativno ugodnih gospodarskih razmer za zmanjšanje
svojega primanjkljaja, delno zaradi politične blokade, ki je bila na
zvezni ravni prisotna od volitev junija 2010 do decembra 2011.
–
Decembra 2011 je novo oblikovana belgijska
vlada v proračun za leto 2012 vključila več ukrepov za
konsolidacijo, ki naj bi glede na proračun in program za stabilnost za
leto 2012 znašali približno 3 % BDP. Dodatni ukrepi so bili
sprejeti marca 2012 in oktobra 2012 za izravnavo negativnega
učinka upočasnitve gospodarske rasti na proračun. Konec
leta 2012 sta morali belgijska in francoska vlada povečati kapital
bančne skupine Dexia, da bi odpravili negativno stanje neto sredstev in
omogočili napredek pri urejenem reševanju te bančne skupine. Za
Belgijo je to imelo enkratni negativni učinek na primanjkljaj v višini
0,8 % BDP. Poleg tega je gospodarski upad kljub mehanizmu
okrepljenega spremljanja na javnofinančne prihodke vplival bolj, kot je
bilo pričakovano, in je privedel do primanjkljaja na zvezni ravni v višini
2,7 % BDP v primerjavi s ciljem 2,4 %, pri čemer ni
upoštevan učinek operacije v zvezi z bančno skupino Dexia. Obenem se
je pri priglasitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz
aprila 2013 pokazalo, da na ravni lokalne vlade ni bil dosežen cilj v zvezi
s primanjkljajem (–0,3 % BDP namesto –0,2 % BDP), kar je
bilo zgolj delno izravnano z rezultati na ravni regij in skupnosti, ki so bili
boljši od pričakovanih (–0,1 % BDP namesto –0,2 %).
Strukturni proračunski saldo naj bi se leta 2012 po ocenah izboljšal
za 0,5 odstotne točke BDP. Obsežni vladni ukrepi so bili delno
izravnani s povečevanjem odhodkov za obresti, negativnim učinkom na
samodejno indeksacijo plač ter socialnimi dajatvami, povezanimi s preteklo
inflacijo, in znatnim zvišanjem odhodkov za pokojnine.
–
Javni dolg se je s 84,0 % BDP
leta 2007 povečal na 99,6 % BDP leta 2012. Dinamika
primanjkljaja in BDP znaša približno 6,5 odstotne točke povišanja, medtem
ko zunanji dejavniki znašajo približno 9 odstotnih točk, večinoma
zaradi operacij reševanja v finančnem sektorju v obliki kapitalskih
vložkov.
(9)       Belgija je sprejela nekatere
ukrepe za okrepitev mehanizmov spremljanja, s katerimi bi se zagotovilo
upoštevanje fiskalnih ciljev, kot sta ustanovitev nadzornega odbora
leta 2010 in okrepljeno spremljanje izvajanja proračuna
leta 2012. Ni pa bil dosežen bistven napredek pri prilagajanju fiskalnega
okvira za zagotovitev, da bi bili proračunski cilji zavezujoči na
zvezni in nižjih ravneh ter da bi se povečala preglednost pri porazdelitvi
bremena in odgovornosti na različnih ravneh vlade.
(10)     To utemeljuje ugotovitev, da
je bil odziv belgijskih organov na priporočilo Sveta, sprejeto
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe,
pomanjkljiv. Belgija do leta 2012 ni odpravila svojega čezmernega
primanjkljaja. Fiskalna konsolidacija precej zaostaja za priporočili
Sveta, v letu 2011 pa je celo sploh ni bilo –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Belgija ni sprejela učinkovitih ukrepov v
odziv na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 v skladu s
členom 126(7) Pogodbe.
Člen 2
Ta sklep je
naslovljen na Belgijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[2]               UL L 125, 21.5.2010, str. 34. Vsi
dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Belgije so na
voljo na naslovu:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm.


title: Priporočilo Nadzornega organa EFTA št. 54/04/COL z dne 30. marca 2004 o usklajenem programu za uradni nadzor živil za leto 2004

text:
               6.10.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 260/12

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 54/04/COL
   z dne 30. marca 2004
   o usklajenem programu za uradni nadzor živil za leto 2004
   NADZORNI ORGAN EFTE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) in zlasti člena 109 Sporazuma ter Protokola 1 k Sporazumu,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, in zlasti člena 5(2)(b) ter Protokola 1 k Sporazumu,
   ob upoštevanju pravnega akta iz točke 50 poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 89/397/EGS z dne 14. junija 1989 o uradnem nadzoru živil
       (1)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti člena 14(3) Sporazuma,
   po posvetovanju z Odborom za živila Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za dobro delovanje Evropskega gospodarskega prostora je treba pripraviti usklajene programe za inšpekcijo živil znotraj EGP, ki bi izboljšali usklajeno izvajanje uradnega nadzora živil v državah EGP.

               (2)

               Taki programi morajo poudarjati skladnost z zakonodajo o živilih, veljavno po Sporazumu EGP, ki je oblikovana zlasti za varovanje javnega zdravja in interesov potrošnikov in za zagotovitev poštene trgovske prakse.

               (3)

               Člen 3 pravnega akta iz točke 54n poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil
                   (2)) določa, da morajo laboratoriji iz člena 7 Direktive 89/397/EGS, upoštevati kriterije, določene v seriji evropskega standarda EN 45000, ki ga je nadomestil EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Rezultati istočasnega izvajanja nacionalnih programov in usklajenih programov lahko zagotovijo podatke in izkušnje, na katerih bi temeljile prihodnje nadzorne dejavnosti in zakonodaja.

               (5)

               Sodelovanje Islandije in Lihtenštajna v programih v delih A in B področja uporabe tega priporočila je treba oceniti glede na njuno izvzetje iz poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP –

         PRIPOROČA DRŽAVAM EFTE, DA:
   1.   V letu 2004 opravljajo inšpekcijske preglede in nadzor ter, kjer je navedeno, jemljejo vzorce za analizo v laboratorijih, da bi:

               —

               ocenile bakteriološko varnost sirov iz surovega ali toplotno obdelanega mleka,

               —

               ocenile bakteriološko varnost svežega hlajenega perutninskega mesa glede termofilne bakterije Campylobacter,

               —

               ocenile bakteriološko in toksikološko varnost začimb.

         2.   Čeprav stopnja vzorčenja in/ali inšpekcijskih pregledov ni določena v tem priporočilu, poskrbijo, da ta stopnja zadostuje in zagotavlja pregled obravnavane zadeve.
   3.   Zagotovijo podatke, kot je zahtevano, v skladu z obliko evidenčnih listov, ki je določena v Prilogah, da bi pripomogle k izboljšanju primerljivosti rezultatov. Te podatke morajo poslati Nadzornemu organu Efte najpozneje do 1. maja 2005 skupaj z obrazložitvenim poročilom, ki naj vključuje pripombe k rezultatom in izvršilnim ukrepom.
   4.   Živila, ki bodo analizirana po tem programu, morajo biti predložena uradnim laboratorijem v skladu s členom 3 Direktive 93/99/EGS. Če pa v državah Efte ne obstajajo takšni laboratoriji za nekatere analize iz tega priporočila, lahko države imenujejo druge laboratorije, ki te analize lahko opravijo.
   OBSEG IN METODE
   A.   Bakteriološka varnost sirov iz surovega ali toplotno obdelanega mleka
   1.   Obseg programa
   Okuženi siri iz surovega ali toplotno obdelanega mleka so bili krivi za izbruhe zastrupitve s hrano pri ljudeh z različnimi tipi bakterij, kot so Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoksigenična Escherichia coli in Staphylococcal enterotoksin.
   V EGP obstaja dolgoletna tradicija izdelave in porabe sirov iz surovega mleka. Da bi se ta tradicija ohranila in hkrati zagotovila varnost hrane, se je sistem proizvodnje, zbiranja in shranjevanja surovega mleka, ki se uporablja za izdelavo sirov, znatno izboljšal. Zadevni živilski delavci posebno pozornost namenjajo higieni in nadzoru celotnega proizvodnega procesa.
   Namen tega dela programa je raziskati mikrobiološko varnost sirov iz surovega ali toplotno obdelanega mleka, da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov in zbrali podatke o razširjenosti patogenih in indikatorskih mikroorganizmov v teh proizvodih. Ta raziskava zadeva enoletni program, ki mu bo med drugim letom sledil še obsežnejši program o bakteriološki varnosti sirov. Namen tega razširjenega programa je ugotoviti izhodišča okužbe pri drugih kategorijah sira in priti do pomembnih zaključkov o posebnem tveganju pri sirih iz surovega in toplotno obdelanega mleka. Rezultati raziskav iz tega dela o sirih iz surovega in toplotno obdelanega mleka bodo analizirani in predstavljeni ob upoštevanju rezultatov splošnega pregleda v tem sektorju, ki bodo na voljo po drugem letu.
   2.   Vzorčenje in analitska metoda
   Raziskave morajo zajemati sveže, mehke in poltrde sire iz surovega ali toplotno obdelanega mleka. Pristojni organi držav Efte odvzamejo reprezentativne vzorce teh proizvodov na ravni proizvodnje in na ravni prodaje na drobno, vključno z uvoženimi proizvodi, da se preveri prisotnost bakterij Salmonella, Listeria monocytogenes, termofilne bakterije Campylobacter ter število Staphylococcus aureus in Escherichia coli. Če odkrijejo bakterije Listeria monocytogenes, morajo ugotoviti njihovo število. Če so vzorci proizvodov odvzeti na ravni prodaje na drobno, se testi lahko omejijo na prisotnost bakterije Salmonella in termofilne bakterije Campylobacter ter število bakterij Listeria monocytogenes. Vzorci tehtajo najmanj 100 g ali se kot vzorec vzame cel sir, če ta tehta manj kot 100 g, z njimi je treba ravnati higiensko, treba jih je shraniti v hlajene posode in nemudoma poslati na analizo v laboratorij.
   Laboratorijem bi moralo biti dovoljeno, da sami izberejo metodo, pod pogojem, da njena stopnja zmogljivosti zadostuje za dosego cilja. Vendar pa je najnovejša različica standarda ISO 6785 ali EN/ISO 6579 priporočena za ugotavljanje bakterije Salmonella, najnovejše različice standardov EN/ISO 11290-1 in 2 so priporočene za ugotavljanje bakterije Listeria monocytogenes, najnovejša različica standarda ISO 10272:1995 je priporočena za ugotavljanje termofilne bakterije Campylobacter, najnovejša različica EN/ISO 6888-1 ali 2 je priporočena za ugotavljanje števila bakterij Staphylococcus aureus, najnovejša različica standarda ISO 11866-2,3 ali ISO 16649-1,2 pa je priporočena za ugotavljanje števila bakterij Escherichia coli. Lahko se uporabijo tudi dodatne enakovredne metode, ki so jih priznali pristojni organi.
   Skupna raven vzorčenja mora biti prepuščena presoji pristojnih organov držav Efte.
   Rezultate nadzorov je treba vnesti v vzorec evidenčnega lista, ki je določen v Prilogi I.
   B.   Bakteriološka varnost svežega hlajenega perutninskega mesa glede termofilne bakterije Campylobacter

   1.   Obseg programa
   Termofilne bakterije Campylobacter so najpogostejši vzrok s hrano povezanih bolezni pri ljudeh. Število prijavljenih okužb ljudi je v zadnjih letih naraslo in epidemiološke raziskave kažejo, da je perutninsko meso pomemben vir okužbe in da je precejšen delež svežega perutninskega mesa za prehrano ljudi okužen s temi bakterijami.
   Trenutno ni dovolj znanstvenih informacij za določitev merila v zakonodaji, veljavni po Sporazumu EGP za bakterijo Campylobacter in v razvoju so nadaljnje raziskave za boljše razumevanje epidemiologije tega patogena ter vloge drugih proizvodov živalskega izvora in hrane na splošno.
   Namen tega dela programa je oceniti mikrobiološko varnost svežega perutninskega mesa glede bakterije Campylobacter, da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov in zbrali podatke o razširjenosti te bakterije v takšnih proizvodih.
   2.   Vzorčenje in analitska metoda
   Raziskave morajo zajemati sveže hlajeno perutninsko meso, še posebej piščančje in puranje meso. Pristojni organi držav Efte odvzamejo reprezentativne vzorce teh proizvodov na ravni klavnice in na ravni prodaje na drobno, vključno z uvoženimi proizvodi, da se preveri prisotnost termofilne bakterije Campylobacter. Z vzorci, vzetimi iz kože na vratu preden se klavni trup ohladi, od katerih vsak tehta 10 g, ali, ko se vzorci jemljejo na ravni prodaje na drobno, z vzorci iz prsnega dela, od katerih vsak tehta 25 g oz. meri 25 cm2, je treba ravnati higiensko, treba jih je shraniti v hlajene posode in nemudoma poslati na analizo v laboratorij. Poleg tega je za boljšo primerljivost rezultatov vzorčenje priporočljivo izvajati v obdobju od maja do oktobra.
   Laboratorijem bi moralo biti dovoljeno, da sami izberejo metodo, pod pogojem, da njena stopnja zmogljivosti zadostuje za dosego cilja. Vendar pa je najnovejša različica standarda ISO 10272:1995 priporočena za ugotavljanje termofilne bakterije Campylobacter. Lahko se uporabijo tudi dodatne enakovredne metode, ki so jih priznali pristojni organi.
   Skupna raven vzorčenja mora biti prepuščena presoji pristojnih organov Efte.
   Rezultate nadzorov je treba vnesti v vzorec evidenčnega lista, ki je določen v Prilogi II.
   C.   Bakteriološka in toksikološka varnost začimb
   1.   Obseg programa
   Začimbe, zelišča in zelenjavne začimbe (začimbe) so cenjene zaradi njihovega prepoznavnega okusa, barve in arome. Vendar pa lahko začimbe vsebujejo veliko število mikroorganizmov, vključno s patogenimi bakterijami, plesnijo in kvasovkami. Če z njimi ne ravnamo pravilno, lahko hitro pokvarijo hrano, ki naj bi jo sicer obogatile. Začimbe so primarni viri izbruhov zastrupitve s hrano, če so dodane hrani, ki omogoča nadaljnjo rast patogenov. Ta možnost je večja, če so začimbe uporabljene pri hrani, ki ni bila temeljito toplotno obdelana. Okužba z določeno vrsto plesni lahko povzroči tudi nastanek strupov, kot so aflatoksini, ki, če presežejo vrednosti, določene v Aktu iz točke 54zn poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminantov v živilih
       (3)), lahko predstavljajo resno tveganje za zdravje potrošnika.
   Namen tega dela programa je oceniti bakteriološko in toksikološko varnost začimb, zbrati podatke o razširjenosti patogenih mikroorganizmov in preveriti, ali začimbe, ki se pojavljajo na trgu, ne presegajo vrednosti aflotoksinov, ki so določene z zakonodajo, veljavno po Sporazumu EGP, da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov.
   2.   Vzorčenje in analitska metoda
   Pristojni organi držav Efte odvzamejo reprezentativne vzorce proizvodov na ravni uvoza, na ravni proizvodnje/podjetij za pakiranje, na ravni prodaje na debelo, v obratih, ki uporabljajo začimbe za pripravo hrane, in na ravni prodaje na drobno, da preverijo:

               (a)

                  Število Enterobacteriaceae, prisotnost Salmonella in število Bacillus cereus in Clostridium perfringens.
               Število Enterobacteriaceae je indikator morebitnega obsevanja ali podobnega ravnanja z začimbami. Vzorci vsake začimbe tehtajo najmanj 100 g, ali se kot vzorec vzame cel paket, če ta tehta manj kot 100 g, z njimi je treba ravnati higiensko in jih nemudoma poslati na analizo v laboratorij. Laboratorijem je dovoljeno, da sami izberejo metodo, pod pogojem, da njena stopnja zmogljivosti zadostuje za dosego cilja. Vendar pa je najnovejša različica standarda ISO 6579:2002 priporočena za ugotavljanje bakterije Salmonella, najnovejša različica standarda EN ISO 5552:1997 je priporočena za ugotavljanje števila bakterij Enterobacteriaceae, najnovejša različica standarda ISO 7932:1993 je priporočena za ugotavljanje števila bakterij Bacillus cereus, najnovejša različica standarda ISO 7937:1997 pa je priporočena za ugotavljanje števila bakterij Clostridium perfringens. Lahko se uporabijo tudi dodatne enakovredne metode, ki so jih priznali pristojni organi.
               Skupna raven vzorčenja mora biti prepuščena presoji pristojnih organov držav Efte.
               Rezultati nadzorov morajo biti vneseni v vzorec evidenčnega lista, ki je določen v Prilogi III, oddelek 1 in 2.

               (b)

               Vrednosti aflotoksinov v začimbah, ki ne smejo presegati najvišje vrednosti, določene z zakonodajo, veljavno po Sporazumu EGP.
               Vzorčenje in analize se izvajajo v skladu z Aktom iz točke 54s poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 98/53/ES z dne 16. julija 1998 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor upoštevanja mejnih vrednosti onesnaževalcev v živilih
                   (4)). Na podlagi te direktive mora biti velikost vzorca med 1 kg in 10 kg, odvisno od velikosti serije, ki bo pregledana.
               Skupna raven vzorčenja mora biti prepuščena presoji pristojnih organov Efte.
               Rezultate naslednjih nadzorov je treba vnesti v vzorec evidenčnega lista, ki je določen v Prilogi IV tega priporočila.

      To priporočilo je naslovljeno na Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.
      V Bruslju, 30. marca 2004

            Za Nadzorni organ Efte

         Bernd HAMMERMANN

            Član Kolegija

      (1)  UL L 186, 30.6.1989, str. 23.

      (2)  UL L 290, 24.11.1993, str. 14. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (3)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 857/2005 (UL L 143, 7.6.2005, str. 9).

      (4)  UL L 201, 17.7.1998, str. 93. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/43/ES (UL L 113, 20.4.2004, str. 14).

      PRILOGA I
      BAKTERIOLOŠKA VARNOST SIROV IZ SUROVEGA ALI TOPLOTNO OBDELANEGA MLEKA
      Država Efte: _

                  Bakterijske skupine/merila (1)

                  Raven vzorčenja

                  Identifikacija proizvoda

                  Število vzorcev

                  Rezultati analize (2)

                  Sprejeti ukrepi
                  (število in vrsta) (3)

                  Z

                  S

                  N

                     Salmonella spp.
                  š = 5 c = 0
                  odsotna pri 25 g

                  proizvodnja

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  prodaja na drobno

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  Termofilne bakterije Campylobacter

                  š = 5 c = 0
                  odsoten pri 25 g

                  proizvodnja

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  prodaja na drobno

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                     Staphylococcus aureus

                  š = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  proizvodnja

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  prodaja na drobno

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                     Escherichia coli

                  š = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  proizvodnja

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  prodaja na drobno

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  O

                  P

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  š = 5 c = 0
                  odsotna pri 25 g

                  proizvodnja

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

                  prodaja na drobno

                  nezreli mehki (sveži) sir

                  mehki zorjeni sir

                  poltrdi sir

         (1)  Število vzorčnih enot (š), ki se odvzamejo, se lahko zmanjša pri vzorčenju na ravni prodaje na drobno. Zmanjšano število vzorčenj mora biti navedeno v poročilu.

         (2)  Z = zadovoljivo, S = sprejemljivo, N = nezadovoljivo, O = odsotnost, P = prisotnost. Pri Staphylococcus aureus in Escherichia coli, je rezultat zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m, sprejemljiv, če so maksimumi največ vrednosti c med m in M, in nezadovoljiv, če je ena ali več vrednosti > M ali če je med m in M več vrednosti, kot je vrednosti c.

         (3)  Pri poročanju o izvršilnih ukrepih je priporočeno uporabiti naslednje kategorije: ustni opomin, pisni opomin, potreben okrepljen notranji nadzor, potreben umik izdelka, upravna kazen, sodni postopek, drugo.

      PRILOGA II
      MIKROBIOLOŠKA VARNOST SVEŽEGA PERUTNINSKEGA MESA (GLEDE TERMOFILNE BAKTERIJE CAMPYLOBACTER)
      Država EFTE: _

                  Bakterijski patogeni/merila (1)

                  Raven vzorčenja

                  Identifikacija proizvoda

                  Število vzorcev

                  Rezultati analize

                  Sprejeti ukrepi
                  (število in vrsta) (2)

                  odsotnost

                  prisotnost

                  Termofilne bakterije Campylobacter

                  š=5 c=0
                  odsotna pri 25 g

                  proizvodnja

                  Kokoš/piščanec

                  Puran

                  prodaja na drobno

                  Kokoš/piščanec

                  Puran

         (1)  Število vzorčnih enot, ki se odvzamejo, se lahko zmanjša pri vzorčenju na ravni prodaje na drobno. Zmanjšano število vzorčenj mora biti navedeno v poročilu.

         (2)  Pri poročanju o izvršilnih ukrepih je priporočeno uporabiti naslednje kategorije: ustni opomin, pisni opomin, potreben okrepljen notranji nadzor, potreben umik izdelka, upravna kazen, sodni postopek, drugo.

      PRILOGA III
      ODDELEK 1
      BAKTERIOLOŠKA VARNOST ZAČIMB
      Država EFTE: _

                  Bakterijske skupine/merila (1)

                  Raven vzorčenja

                  Identifikacija proizvoda

                  Število vzorcev

                  Rezultati analize (2)

                  Sprejeti ukrepi
                  (število in vrsta) (3)

                  Z

                  S

                  N

                     Salmonella spp.
                  š = 5 c = 0
                  odsoten pri 25 g

                  Uvoz ali proizvodnja/ pakiranje ali prodaja na debelo

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Obrati (ki uporabljajo velike količine začimb za pripravo hrane)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  prodaja na drobno

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                     Bacillus cereus

                  š = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Uvoz ali proizvodnja/ pakiranje ali prodaja na debelo

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Obrati (ki uporabljajo velike količine začimb za pripravo hrane)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  prodaja na drobno

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

            ODDELEK 2
      BAKTERIOLOŠKA VARNOST ZAČIMB
      Država EFTE: _

                  Bakterijske skupine/merila (4)

                  Raven vzorčenja

                  Identifikacija proizvoda

                  Število vzorcev

                  Rezultati analize (5)

                  Sprejeti ukrepi
                  (število in vrsta) (6)

                  Z

                  S

                  N

                     Clostridium perfringens

                  š = 5 c = 2
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Uvoz ali proizvodnja/ pakiranje ali prodaja na debelo

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Obrati (ki uporabljajo velike količine začimb za pripravo hrane)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  prodaja na drobno

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                     Enterobacteriaceae

                  š = 5 c = 2
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Uvoz ali proizvodnja/ pakiranje ali prodaja na debelo

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Obrati (ki uporabljajo velike količine začimb za pripravo hrane)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  prodaja na drobno

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

         (1)  Število vzorčnih enot, ki se odvzamejo, se lahko zmanjša pri vzorčenju na ravni prodaje na drobno. Zmanjšano število vzorčenj mora biti navedeno v poročilu.

         (2)  Z = zadovoljivo, S = sprejemljivo, N = nezadovoljivo; pri Bacillus cereus in Clostridium perfringens, je rezultat zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m, sprejemljiv, če so maksimumi vrednosti c med m in M, in nezadovoljiv, če je ena ali več vrednosti > M ali če je med m in M več vrednosti, kot je vrednosti c.

         (3)  Pri poročanju o izvršilnih ukrepih je priporočeno uporabiti naslednje kategorije: ustni opomin, pisni opomin, potreben okrepljen notranji nadzor, potreben umik izdelka, upravna kazen, sodni postopek, drugo.

         (4)  Število vzorčnih enot, ki se odvzamejo, se lahko zmanjša pri vzorčenju na ravni prodaje na drobno. Zmanjšano število vzorčenj mora biti navedeno v poročilu.

         (5)  Z = zadovoljivo, S = sprejemljivo, N = nezadovoljivo; pri Bacillus cereus in Clostridium perfringens, je rezultat zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m, sprejemljiv, če so maksimumi vrednosti c med m in M, in nezadovoljiv, če je ena ali več vrednosti > M ali če je med m in M več vrednosti, kot je vrednosti c.

         (6)  Pri poročanju o izvršilnih ukrepih je priporočeno uporabiti naslednje kategorije: ustni opomin, pisni opomin, potreben okrepljen notranji nadzor, potreben umik izdelka, upravna kazen, sodni postopek, drugo.

      PRILOGA IV
      TOKSIKOLOŠKA VARNOST ZAČIMB
      Država Efte: _

                  Raven vzorčenja

                  Identifikacija proizvoda

                  Število vzorcev

                  Rezultati analize

                  Sprejeti ukrepi
                  (število in vrsta) (1)

                  Aflatoksin B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoksin skupno
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Uvoz ali podjetje za pakiranje ali trgovec na debelo

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Obrati
                  (ki uporabljajo velike količine začimb za pripravo hrane)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

                  Prodaja na drobno

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškat/ingver/kurkuma

                  Druge začimbe in zelišča

         (1)  Pri poročanju o izvršilnih ukrepih je priporočeno uporabiti naslednje kategorije: ustni opomin, pisni opomin, potreben okrepljen notranji nadzor, potreben umik izdelka, upravna kazen, sodni postopek, drugo.


				|

		52014DC0426

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2014_x000b__x000b_in mnenje Sveta o slovaškem programu stabilnosti za leto 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Slovaške za leto 2014
in mnenje Sveta o slovaškem programu stabilnosti za leto 2014
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel
priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2013
in dal mnenje o dopolnjenem slovaškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016.
Komisija je 15. novembra 2013
predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovaške za leto 2014[4] v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013[5].
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[6],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7],
v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni
vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Slovaška je 23. aprila 2014 predložila nacionalni
reformni program za leto 2014 in program stabilnosti za leto 2014. Programa sta
bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)
Cilj proračunske strategije iz programa
stabilnost za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava čezmernega
primanjkljaja in se do leta 2017 doseže srednjeročni cilj strukturnega
primanjkljaj v višini približno 0,5 % BDP. Ta srednjeročni cilj je
strožji kot to zahteva Pakt za stabilnost in rast. Primanjkljaj sektorja država
Slovaške je bil leta 2013 trajnostno znižan pod 3 % BDP. Načrtovana (preračunana)
sprememba strukturnega salda za leto 2014 bi pomenila, da Slovaška znatno
odstopa od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja.
Načrtovano izboljšanje leta 2015 v višini 0,3 % BDP bi bilo v skladu
s pravili Pakta za stabilnost in rast. V poznejših letih program stabilnosti ne
bi zagotovil ustrezne prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Odhodki
bi se v letih 2014 in 2015 povečevali v skladu z referenčno
vrednostjo za odhodke. V programu stabilnosti je predvideno, da bi bil
največji del konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja opravljen v
letih 2016 in 2017. Na splošno potek prilagoditve za doseganje
srednjeročnega cilja predstavlja tveganje glede upoštevanja zahtev Pakta
za stabilnost in rast. Program stabilnosti predvideva, da bo dolg sektorja
država v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo 60 %
BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v
programu, ki ga je potrdil neodvisni organ (Odbor za makroekonomske napovedi),
je verjeten. Kvantitativno opredeljeni ukrepi ne zagotavljajo, da bodo fiskalni
cilji, ki jih določijo organi, doseženi. Poleg tega niso vsi ukrepi na
strani prihodkov dovolj natančno določeni in varčevalne reforme
državne uprave so še vedno izpostavljene tveganjem glede izvedbe, medtem ko
plače v javnem sektorju morda tako kot v preteklost niso enake v proračunu
predvidenim vrednostim. Po drugi strani številke iz programa stabilnosti še ne
upoštevajo pričakovanih prihrankov, ki izhajajo iz aktivacije omejitve
domačega zadolževanja. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2014,
ki vključuje vpliv prihranka pri odhodkih zaradi omejitve zadolževanja, bi
bilo odstopanje od poteka prilagoditvene leta 2014 manjše, kot je predvideno v
programu, medtem ko se za leto 2015 načrtuje zadostna strukturna
prilagoditev z upoštevanjem referenčne vrednosti za odhodke tako leta 2014
kot tudi leta 2015. Čeprav je v programu stabilnosti in nacionalnem
reformnem programu izražena namera, da se poveča poraba, ki krepi rast, se
to ne zdi v celoti podprto z osnovnimi načrti. Poraba za izobraževanje iz
državnega proračuna se bo leta 2014 povečala, v naslednjih letih pa
zmanjšala. Na podlagi ocene programa stabilnosti in napovedi Komisije v skladu
z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da leta 2014 obstaja
tveganje odstopanja od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja,
medtem ko se za leto 2015 pričakuje ustrezni popravek.
(9)
Kot odziv na zahteve Pogodbe
o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju je Slovaška novembra 2013
uvedla pravilo uravnoteženega proračuna. Proračunski okvir pa je
oslabljen, ker niso določene zgornje meje za odhodke. Medtem ko je bila
njihova uvedba predvidena v programu stabilnosti za leto 2013, se zaveza do
zdaj ni izvajala. Slovaška je še vedno država s srednjim tveganjem, kar zadeva
vzdržnost javnih financ, in izdatki za zdravstveno varstvo bodo predvidoma
glavni vzrok za povišanje stroškov zaradi staranja prebivalstva v višini 2 %
BDP, kar je drugo najvišje predvideno povišanje izdatkov za zdravstveno varstvo
v vseh državah članicah EU. Problemi se čutijo predvsem v
bolnišnični oskrbi in osnovnem zdravstvenem varstvu. Vlada je decembra 2013
sprejela strateški okvir za zdravstvo za obdobje 2014–2030, da bi se izboljšala
stroškovna učinkovitost. Strategija zdaj zahteva podrobne načrte
glede izvajanja.
(10)
Slovaška je dosegla napredek pri izboljšanju
izpolnjevanja davčnih obveznosti in izvajanje akcijskega načrta za
boj proti davčnim goljufijam je v teku, pri čemer je bilo sprejetih
približno polovica ukrepov. Posledično se zdi, da se je učinkovitost
slovaškega davčnega sistema, zlasti za DDV, leta 2013 izboljšala,
čeprav je še treba konsolidirati prizadevanja ter okrepiti analitične
in revizijske zmogljivosti davčne uprave, poenotenje pobiranja davkov,
carin in prispevkov za socialno varnost pa je v zaostanku. Za nadaljevanje
rasti prijazne konsolidacije javnih financ bi se lahko Slovaška bolj oprla na
davke, ki manj škodujejo rasti, zlasti periodične davke na premoženje in
okoljske davke. V zvezi s tem pa ni bilo nikakršnega napredka pri reformiranju
periodičnih davkov na premoženje in njihovi prilagoditvi tržni vrednosti
premoženja. Prihodki iz tega davka ostajajo nizki in nespremenjeni od leta 2000.
Leta 2013 je vlada izvedla ukrepe za zmanjšanje velikega neskladja glede
davčne obremenitve zaposlenih in samozaposlenih, vendar še vedno obstajajo
velike razlike v efektivnih davčnih stopnjah obeh skupin iz leta 2012.
(11)
Slovaški trg dela se še naprej sooča s
številnimi izzivi. Večina brezposelnih, ki jih je še vedno približno 14 %,
je dolgoročno brezposelnih, kar kaže na strukturno naravo problema
brezposelnosti na Slovaškem. Slovaška je dosegla določen napredek pri
zmanjševanju davčne obremenitve za manj plačane delavce, ki vstopajo
na trg dela po dolgotrajni brezposelnosti, vendar je treba učinkovitost
ukrepov spremljati in ocenjevati. Na drugih področjih, in sicer pri
krepitvi zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, da se zagotovijo
posameznikom prilagojene storitve in okrepi povezava med aktivacijskimi ukrepi
in socialno pomočjo, je bil dosežen le skromen napredek. Kar zadeva
brezposelnost mladih, je javni zavod za zaposlovanje omejil zmogljivost za
zgodnje posredovanje, za prilagajanje storitev profilu iskalcev zaposlitve in
za vključevanje neregistriranih mladih. V skladu s cilji jamstva za mlade
je treba tako na teh področjih ukrepati. Potrebni so bolj ciljno usmerjeni
ukrepi za najbolj prikrajšane iskalce zaposlitve, vključno z Romi, katerih
stopnja zaposlenosti je še vedno zelo nizka. Pomanjkanje ustreznih zmogljivosti
otroškega varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let, otežuje ponovno
vključevanje mater na trg dela.
(12)
Omejena ustreznost izobraževanja za potrebe trga
dela omejuje ponudbo kvalificirane delovne sile. Uspešnost učencev v
okviru obveznega izobraževanja je pod povprečjem EU in se je znatno
zmanjšala. Javni izdatki za izobraževanje ostajajo nizki kljub nedavnim
povečanjem plač učiteljev; okrepili so se začetno
usposabljanje učiteljev in praktične izkušnje, vendar je treba ta
prizadevanja nadaljevati. Kljub prizadevanjem vlade za reformo poklicnega
izobraževanja in usposabljanja ter subvencioniranje delovnih mest za mlade,
stopnja brezposelnosti mladih ostaja med najvišjimi v EU, prehod iz šolanja v
zaposlitev pa je še vedno zapleten. Relativno nizek odstotek programov
dodiplomskega študija, prilagojenih potrebam na trgu dela, in nezadostno
sodelovanje z delodajalci zmanjšuje relevantnost terciarnega izobraževanja za
trg dela. Izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja ter sodelovanje
med podjetji in izobraževalnimi ustanovami bi tudi prispevalo h krepitvi
inovacijske zmogljivosti slovaškega gospodarstva. Načrti iz strategije
pametne specializacije so korak v pravo smer, vendar jih je treba
učinkovito izvajati. Zagotavljanje dobre kakovosti predšolske vzgoje in
varstva je še vedno nezadostno ter negativno vpliva na rezultate izobraževanja,
zlasti za Rome. Doslej so bile pobude, katerih cilj je izboljšanje rezultatov
izobraževanja za romske dijake, preveč odvisne od projektov, ki jih je
sofinancirala EU.
(13)
Na energetskem področju je Slovaška dosegla
napredek pri pripravljalnem delu za več električnih in plinskih
povezav s sosednjimi državami, vendar so še vedno potrebni ukrepi za boljše
delovanje slovaškega energetskega trga in predvsem za izboljšanje preglednosti
mehanizmov za določanje tarif. Za financiranje EU v novem programskem
obdobju je bil predlagan sveženj ukrepov za izboljšanje energetske
učinkovitosti.
(14)
Reforma javne uprave, ki se izvaja, bo uvedla
uporabnikom prijazno javno upravo, vendar delovanje slovaške javne uprave še ni
optimalno, kar zadeva kakovost in učinkovitost. Pogoste zamenjave osebja,
povezane s političnim ciklom, skupaj s slabim upravljanjem človeških
virov in slabimi analitičnimi zmogljivostmi, ovirajo z dejstvi podprto
oblikovanje politike. Slovaška še naprej dosega slabe rezultate, kar zadeva
mednarodne kazalnike korupcije, in je dosegla le skromen napredek pri
izboljšanju učinkovitosti in preglednosti svojega pravosodnega sistema.
Kakovost poslovnega okolja na Slovaškem se je poslabšala in podpora za hitro
rastoča podjetja je stagnirala. Slovaška je nedavno reformirala svoje
predpise o javnih naročilih s ciljem izboljšanja transparentnosti in
učinkovitosti, vendar uporaba teh predpisov še vedno ostaja izziv, vpliv
reforme javnih naročil iz leta 2013 pa je še vedno omejen.
(15)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni
EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le
pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na
Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s predpisi in smernicami EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih
iz točk 1 do 6 v nadaljevanju.
(16)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
slovaški program stabilnosti, njegovo mnenje[8]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.
(17)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Slovaška bi morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila
izvajajo v celoti in pravočasno –
PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2014–2015
ukrepa, tako da:
1.           Po
odpravi čezmernega primanjkljaja na podlagi pomladanske napovedi Komisije
iz leta 2014 okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 v luči
nastajajoče vrzeli v višini 0,3 % BDP glede na zahteve Pakta za
stabilnost in rast. Leta 2015 zagotovi potrebno prilagoditev v višini 0,1 %
BDP za dosego srednjeročnega cilja, ter pri tem upošteva pričakovane
slabe gospodarske pogoje. Nato si prizadeva za letno strukturno prilagoditev z 0,5 % BDP
kot referenčno vrednostjo, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj.
Nadalje krepi fiskalni okvir, tudi z uvedbo zavezujočih in izvršljivih zgornjih
meja za odhodke. Izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s
povečanjem stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju, zlasti z
racionalizacijo bolnišničnega zdravljenja in upravljanja ter s krepitvijo
osnovnega zdravstvenega varstva.
2.           Izboljša učinkovitost
davčne uprave s krepitvijo njene revizije, ocene tveganja in zmožnosti
izterjave dolgov. Osnovo za obdavčitev nepremičnin prilagodi njihovi
tržni vrednosti.
3.           Učinkoviteje rešuje
problem dolgotrajne brezposelnosti, in sicer z aktivacijskimi ukrepi, drugo
priložnostjo za izobraževanje in prilagojenim kakovostnim usposabljanjem. Krepi
zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje pri vodenju zadev, osebnem
svetovanju in aktiviranju iskalcev zaposlitve ter okrepi povezavo med
aktivacijo in socialno pomočjo. Učinkovito zmanjšuje brezposelnost
mladih z izboljšanjem zgodnjega posredovanja v skladu s cilji jamstva za mlade.
Izboljša možnosti za zaposlovanje žensk z izboljšanjem zagotavljanja otroškega
varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let.
4.           Sprejme ukrepe za izboljšanje
kakovosti poučevanja, da bi se izboljšali rezultati izobraževanja. Krepi
učenje ob delu v podjetjih na področju poklicnega izobraževanja in
usposabljanja. Sprejme ukrepe za akreditacijo, financiranje in upravljanje, da
se spodbudi oblikovanje poklicno usmerjenih programov dodiplomskega študija. Izboljša
kakovost in relevantnost znanstvene baze ter izvaja načrte za spodbujanje
učinkovitega prenosa znanja in sodelovanja med univerzami, raziskovalnimi
ustanovami in podjetji. Sprejme sistematične ukrepe za izboljšanje dostopa
do visoko kakovostne in vključujoče predšolske in šolske izobrazbe za
marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, ter sprejme ukrepe za
povečanje njihove širše udeležbe v poklicnem usposabljanju in visokošolskem
izobraževanju.
5.           Okrepi prizadevanja za boljše
delovanje energetskega trga, zlasti s povečevanjem vpogleda javnosti v
regulativni okvir in z odkrivanjem odločilnih dejavnikov za visoke stroške
električnega omrežja, in sicer predvsem za industrijske odjemalce. Še
naprej razvija povezave s sosednjimi državami na podlagi dosedanjega napredka,
vključno z Ukrajino, v skladu z memorandumom o soglasju, ki je bil
podpisan aprila.
6.           Sprejme ukrepe, vključno
s spremembo zakona o javnih uslužbencih, za povečanje neodvisnosti javne
uprave. Sprejme strategijo za izboljšanje upravljanja človeških virov v
javni upravi. Pospeši prizadevanja za okrepitev analitične zmogljivosti v
ključnih ministrstvih z namenom, da se sprejmejo z dejstvi podprte politike
in se izboljša kakovost ocene učinka politike. Sprejme ukrepe za boj proti
korupciji in pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in
kakovosti pravosodnega sistema. Uvede ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja,
med drugim tudi za MSP. Pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti
javnega naročanja.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[4]               UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/109

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014
   2014/C 247/21
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2013 in dal mnenje o konvergenčnem programu Romunije iz leta 2013 za obdobje 2012–2016.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Romunija je 6. maja 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014, 5. maja 2014 pa še svoj konvergenčni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Svet je 22. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/531/EU (4) o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Romuniji v višini največ 2 milijardi EUR do septembra 2015. Preventivna srednjeročna finančna pomoč Romuniji v okviru aranžmaja za plačilne bilance držav članic, ki niso v euroobmočju, se je štela za ustrezno zaradi nestabilnih kapitalskih tokov, ki vplivajo zlasti na nastajajoče trge, tveganja za makroekonomski scenarij in preostale šibke točke v bančnem sektorju. Čeprav Romunija v trenutnih tržnih razmerah ne namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se pričakuje, da bo preventivna pomoč prispevala k utrditvi makroekonomske, proračunske in finančne stabilnosti ter z izvajanjem strukturnih reform povečala odpornost gospodarstva in njegove zmožnosti za rast. Memorandum o soglasju z dne 6. novembra 2013 in njegova poznejša dopolnila določajo pogoje, ki morajo biti izpolnjeni v okviru preventivne pomoči EU, ter dopolnjujejo priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra in tem priporočilom zagotavljajo podporo. Pogoj za preventivno pomoč EU bo izvajanje celovitega programa ekonomske politike s posebnim poudarkom na ukrepih strukturnih reform, vključno s tistimi priporočili za posamezne države, ki se nanašajo na upravno zmogljivost, reforme na proizvodnih trgih, poslovno okolje, trge dela, pokojnine, podjetja v državni lasti in zdravstveno varstvo. Ne glede na ta program je vlada zavezana, da v celoti izvede vsa navedena priporočila. Določanje prednostnih politik, izvajanje in usklajevanje, ki je pogoj za izvajanje memoranduma o soglasju in priporočil za posamezne države, bi bilo treba izvesti na ravni, na kateri se usklajeno sprejemajo prednostne odločitve.

               (9)

               Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se v letu 2015 doseže srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini –1 % BDP, ki je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ter da se ta cilj uresničuje tudi v prihodnje. Romunija je v letu 2014 upravičena do možnosti, da začasno odstopa od prilagoditev za doseganje srednjeročnih ciljev, pri čemer je ta možnost dovoljena za skupno financirane projekte. Začasno odstopanje je treba kompenzirati v naslednjem letu. V konvergenčnem programu je načrtovana stabilizacija (ponovno izračunanega) strukturnega salda v letu 2014 in izboljšanje za 0,8 % BDP v letu 2015. Po napovedih se bodo odhodki povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke v letih 2014 in 2015. Po napovedih bo leta 2015 delež dolga v razmerju do BDP dosegel 40 %, v obdobju 2016‐2017 pa se bo zmanjševal. Zato je proračunska strategija iz konvergenčnega programa na splošno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Ta scenarij je na splošno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014. Vendar pa je ocenjeni potencialni BDP, na katerem temelji konvergenčni program, nekoliko višji, v glavnem zaradi bolj optimističnih obetov za trg dela. Obstajajo negativna tveganja za proračunske načrte za leto 2014, ki so povezana z nadzorom odhodkov in pobiranjem davkov, ki ni izpolnilo pričakovanj. Poleg tega za leto 2015 in poznejše obdobje ukrepi, na katerih temelji predlagana fiskalna usmeritev, še niso opredeljeni.
               V skladu z napovedjo Komisije Romunija kljub manjšemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2014 izpolnjuje zahteve iz Pakta za stabilnost in rast iz leta 2014, pri čemer se upošteva začasno odstopanje, ki je dovoljeno za skupno financirane projekte. Za leto 2015 obstaja tveganje velikega odstopanja od zahtevanih strukturnih prilagoditev, ob upoštevanju nujne kompenzacije za začasno odstopanje, ki je dovoljeno za skupno financirane projekte. Poleg tega bo Romunija v letu 2015 v skladu z napovedmi odstopala od referenčne vrednosti za odhodke. Na podlagi ocene konvergenčnega programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da konvergenčni program predstavlja tveganje znatnega odstopanja od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2015.

               (10)

               Davčne goljufije in izogibanje davkom na področju DDV, vključno s čezmejnimi ureditvami, trošarinami, prispevki za socialno varnost in obdavčitvami dohodkov še vedno predstavljajo velik izziv. Viden napredek v boju proti neprijavljenemu delu je omejen, učinkovitost strategije izpolnjevanja davčnih obveznosti pa ovirata pomanjkanje realističnih in zavezujočih izvedbenih ukrepov ter premajhen poudarek na preprečevanju. Reforma davčne uprave z namenom povečanja njene učinkovitosti poteka, čezmejno upravno sodelovanje, zlasti na področju DDV, pa je še vedno šibko. Davčni primež za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki je še vedno znaten, posledica tega pa so neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni. Dosežen je bil določen napredek na področju okoljskih davkov, in sicer je bil izboljšan sistem obdavčitve vozil, trošarine na gorivo pa so se povečale in so zdaj samodejno valorizirane. Romunija se sooča s tveganji za dolgoročno vzdržnost, predvsem zaradi odhodkov, ki so povezani s staranjem prebivalstva. Obstaja zaskrbljenost, kar zadeva vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, in sicer zaradi nizkega razmerja med zaposlenimi, ki plačujejo prispevke, in upokojenci. Romunija je sprejela ukrepe za izenačitev upokojitvene starosti za ženske in moške po letu 2035.

               (11)

               Neučinkovita poraba virov in slabo upravljanje povečujejo tveganje glede fiskalne vzdržnosti v zdravstvu. Razširjena neformalna plačila v javnem zdravstvu nadalje predstavljajo prepreko za dostopnost, učinkovitost in kakovost sistema. Reforme za izboljšanje učinkovitosti sektorja zdravstvenega varstva in njegove finančne vzdržnosti so se začele izvajati, potrebna pa so stalna prizadevanja. Nekateri ukrepi so v zaostanku, njihovo izvajanje pa ovira pomanjkanje virov in nizka zmogljivost služb. Z zmanjšanjem čezmerne uporabe bolnišnične oskrbe in okrepitvijo osnovne zdravstvene oskrbe ter sistemov napotitve bo povečana stroškovno učinkovitost. Začele so se nadaljnje reforme sistema zdravstvenega varstva, katerih cilj je izboljšanje zdravja prebivalstva, tako da se med drugim spodbuja pravičen dostop do kakovostnih zdravstvenih storitev.

               (12)

               Visoka stopnja neaktivnosti, nezadostna izraba potenciala delovne sile in potreba po povečanju kakovosti in produktivnosti delovne sile še vedno predstavljajo ključne izzive za trg dela v Romuniji. Kakovost storitev iskanja zaposlitve in prekvalifikacije je še vedno nizka kljub nekaterim manjšim ukrepom. Omejeni viri javnih zavodov za zaposlovanje in pomanjkanje merjenja njihove uspešnosti ovirajo učinkovito opravljanje storitev, ki bi bile prilagojene posameznemu iskalcu zaposlitve, storitev za delodajalce in združevanje aktivnih in pasivnih politik trga dela. Romunija ima visok delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, v letu 2013 je ta delež znašal 17,3 %, ki pa se še vedno povečuje. Izvajanje nacionalne strategije aktivnega staranja za povečanje stopnje zaposlenosti pri starejših delavcih je bilo odloženo, začelo pa naj bi se do konca leta 2014.

               (13)

               Na voljo ni preglednih smernic za določanje minimalne plače, oblikovanih v sodelovanju s socialnimi partnerji, namenjenih spodbujanju zaposlovanja in konkurenčnosti ter varovanju vzdržnosti prihodkov od dela.

               (14)

               Reforma izobraževanja iz leta 2011, ki določa dolgoročni program za izboljšanje kakovosti izobraževanja na vseh ravneh, se še ne izvaja v celoti zaradi nezadostnih finančnih in človeških virov. Po znatnem zmanjšanju obsega poklicnega izobraževanja in usposabljanja v zadnjih 20 letih se je v zadnjih nekaj letih začelo izvajati več reform in pilotnih projektov, vendar pa so dostopnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pomen obojega za trg dela ter sodelovanje podjetij pri učenju na delovnem mestu in vajeništvu še vedno na nizki ravni. Kvalifikacije diplomantov s terciarno izobrazbo še vedno močno odstopajo od povpraševanja na trgu dela, povezava med podjetji in akademskim svetom pa je še vedno šibka, kakor kaže visoka stopnja brezposelnosti, mnogi univerzitetni diplomanti pa so zaposleni v poklicih, ki ne ustrezajo njihovemu usposabljanju, ali na delovnih mestih, za katera se zahteva nižja stopnja kvalifikacij. Stopnja sodelovanja pri dejavnostih vseživljenjskega učenja je med najnižjimi v Uniji. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja je še naprej ena najvišjih v Uniji in je dandanes višja kot v obdobju pred letom 2010, prizadeti pa so predvsem Romi. Zaposlovanje žensk ovira majhno število cenovno dostopnih kakovostnih zmogljivosti za varstvo otrok in omejen dostop do teh zmogljivosti, zlasti za otroke v starosti od 0 do 3 let.

               (15)

               Zmanjševanje revščine je še vedno velik izziv. Kljub relativno stabilnim razmeram na področju zaposlovanja, bruto dohodki gospodinjstev upadajo, dohodkovna neenakost pa narašča. Zlasti so ranljive družine z otroki. Napredek v zvezi s pospešitvijo prehoda iz institucionalne k alternativni oskrbi otrok brez starševske oskrbe je bil zgolj omejenega obsega. Še vedno veliko število invalidnih oseb biva v velikih nastanitvenih institucijah, storitve znotraj skupnosti, ki so namenjene invalidom, pa še niso dovolj razvite. Nizka izkoriščenost, pokritje in ustreznost socialnih prejemkov ostajajo izziv za učinkovitost sistema socialnih prejemkov pri zmanjšanju revščine. Za leto 2015 načrtovana uvedba minimalnega dohodka, ki bi vključeval tri obstoječe vrste socialnih prejemkov (zajamčen minimalni dohodek, družinski dodatek in dodatek za ogrevanje), je bila odložena. Izvajanje nacionalne strategije o vključevanju Romov se je začelo leta 2012, vendar za izvajanje ključnih akcijskih načrtov ni bilo dodeljenih dovolj finančnih sredstev, zato so rezultati skromni. Revizija strategije in izvajanje revidiranih akcijskih načrtov sta bila odložena.

               (16)

               Ključen izziv za Romunijo je še naprej šibka zmogljivost javne uprave, da bi razvila in izvedla politike, to pa ovira celovit razvoj države, poslovnega okolja in zmogljivosti za javne naložbe ter hkrati onemogoča zagotavljanje dovolj kakovostnih javnih storitev. Strukturni vzroki, ki so privedli do nizke upravne zmogljivosti, so bili analizirani leta 2013. Trenutno se na podlagi te analize pripravlja strategija o krepitvi javne uprave za obdobje 2014–2020, ki bo po pričakovanjih dokončana do sredine leta 2014.

               (17)

               Kljub velikemu napredku je stopnja črpanja sredstev EU med najnižjimi v Uniji. Trajno šibki upravljavski in kontrolni sistemi ter prakse javnega naročanja lahko negativno vplivajo na pripravo in izvajanje naslednje generacije programov. Strateško načrtovanje in prednostno razvrščanje politik v osrednji vladi ter prednostno razvrščanje politik in večletno proračunsko načrtovanje na ravni resornih ministrstev s pomembnimi naložbenimi portfelji so še vedno izziv. Na zakonodajo o javnih naročilih negativno vplivata nestabilnost in nezadostna skladnost. Institucionalna ureditev z mnogimi akterji in odgovornostmi, ki se pogosto prekrivajo, nima na voljo instrumentov, da bi se lahko soočila s pomanjkljivostmi in javnim naročnikom zagotovila ustrezne smernice. Korupcija in navzkrižje interesov sta še naprej zaskrbljujoča za javne naročnike. Sistem predhodnih pregledov za navzkrižje interesov pri postopkih oddaje javnih naročil bo po pričakovanjih postal operativen do konca leta 2014.

               (18)

               Slaba kakovost predpisov ter pomanjkanje preglednosti in predvidljivosti regulativnega okvira ovirata podjetja in državljane. Postopki za priključitev na električno omrežje, pridobitev gradbenih dovoljenj in plačevanje davkov so še vedno zapleteni. Nejasnosti v zvezi s pravicami do lastništva zemljišč predstavljajo nadaljnji izziv za romunsko poslovno okolje; manj kot 50 % nepremičnin je vpisanih v sistem zemljiške knjige in samo približno 15 % vpisov o nepremičninah je bilo preverjenih in registriranih digitalno. Romunija je nekoliko napredovala na področju izboljšanja kakovosti, neodvisnosti in učinkovitosti pravosodnega sistema ter boja proti korupciji, še vedno pa ta področja vzbujajo zaskrbljenost pri podjetjih, ki želijo imeti na razpolago učinkovita pravna sredstva. Odpor do ukrepov v zvezi z integriteto in bojem proti korupciji na politični in upravni ravni je še vedno močan.

               (19)

               Regulacija cen na trgu električne energije za industrijske odjemalce se je zaključila leta 2013, postopna ukinitev regulacije cen plina in električne energije pa poteka. Učinkovitost in preglednost upravljanja podjetij v državni lasti v teh sektorjih predstavljata velik izziv. Deregulacija cen energije bo po pričakovanjih privedla do pobud za večjo učinkovitost porabe energije, čeprav so potrebni konkretni ukrepi in je treba nameniti precej virov, da bi se energetska učinkovitost dodatno povečala v stanovanjskem sektorju, sektorju daljinskega ogrevanja, industrijskem sektorju in sektorju mestnega prometa. Povezovanje romunskih trgov električne energije in plina s trgi EU še vedno ni popolno, na področju čezmejnih plinskih omrežij, ki bi prispevala h krepitvi diverzifikacije virov, pa še vedno obstajajo bistvene prepreke.

               (20)

               Slabo razvita osnovna prometna infrastruktura še vedno predstavlja ozko grlo za rast v Romuniji. Visoka rast voznega parka in nizka kakovost cestne infrastrukture ovirata podjetja in gospodarstvo. Zaradi slabega vzdrževanja železniškega omrežja sta prizadeti varnost in zanesljivost. Tovorni promet po celinskih vodnih poteh, zlasti po Donavi, še zdaleč ni dosegel svojega potenciala. Neučinkovitost in nepregledno upravljanje podjetij v državni lasti v prometnem sektorju ovirata razvoj omrežnih infrastruktur.

               (21)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo romunske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in konvergenčni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v nadaljevanju.

               (22)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 2 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2014‐2015 ukrepa tako, da:

               1.

               izvede program finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada, tako da v celoti upošteva politično pogojevanje iz memoranduma o soglasju z dne 6. novembra 2013 in njegovih poznejših dopolnil, ki dopolnjuje priporočila za posamezne države in tem priporočilom zagotavlja podporo.

               2.

               Izvede proračunsko strategijo za leto 2014, bistveno okrepi proračunska prizadevanja za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja v letu 2015 v skladu z zavezami iz aranžmaja za plačilne bilance in kot je navedeno v konvergenčnem programu 2014, zlasti prek določitve temeljnih ukrepov, ter srednjeročni cilj uresničuje tudi v prihodnje. Izboljša pobiranje davkov, tako da še naprej izvaja celovito strategijo izpolnjevanja davčnih obveznosti, hkrati pa okrepi prizadevanja za zmanjševanje goljufij na področju DDV. Se bori proti neprijavljenemu delu. Zmanjša davčno obremenitev za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki na proračunsko nevtralen način. Dokonča pokojninsko reformo, ki se je začela leta 2010 z izenačitvijo upokojitvene starosti za moške in ženske.

               3.

               Okrepi reforme v zdravstvu, da se povečajo njegova učinkovitost, kakovost in dostopnost, tudi za prikrajšane osebe ter oddaljene in izolirane skupnosti. Poveča prizadevanja za zmanjševanje neformalnih plačil, vključno z ustreznimi upravljavskimi in kontrolnimi sistemi.

               4.

               Okrepi ukrepe aktivne politike zaposlovanja in zmogljivost nacionalnega zavoda za zaposlovanje. Posebno pozornost nameni aktivaciji neregistriranih mladih. Okrepi ukrepe za spodbujanje zaposljivosti starejših delavcev. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje jasne smernice za pregledno določanje minimalne plače ob upoštevanju pogojev v gospodarstvu in na trgu dela.

               5.

               Poveča dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vajeništev, terciarne izobrazbe in vseživljenjskega učenja in njihovo kakovost ter vse našteto prilagodi potrebam trga dela. Zagotovi boljši dostop do vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu.

               6.

               Za zmanjšanje revščine poveča uspešnost in učinkovitost socialnih transferjev, zlasti za otroke, ter nadaljuje z reformo socialne pomoči, hkrati pa okrepi povezanost te reforme z aktivacijskimi ukrepi. Prek partnerskega pristopa in učinkovitega mehanizma za spremljanje pospeši prizadevanja za izvajanje predvidenih ukrepov za spodbujanje integracije Romov na trg dela, okrepitev obiskovanja šole in zmanjšanje zgodnje opustitve šolanja.

               7.

               Pospeši prizadevanja za krepitev zmogljivosti javne uprave, zlasti z izboljšanjem učinkovitosti, upravljanjem človeških virov, orodji za odločanje in sodelovanjem znotraj posameznih ravni države in med njimi ter z večjo preglednostjo, integriteto in odgovornostjo. Pospeši črpanje sredstev EU, okrepi upravljavske in kontrolne sisteme ter izboljša zmogljivost za strateško načrtovanje, vključno z večletnim proračunskim elementom. Obravnava trajne pomanjkljivosti pri javnem naročanju. Še naprej izboljšuje kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema, krepi boj proti korupciji na vseh ravneh ter zagotavlja učinkovito izvrševanje sodnih odločb.

               8.

               Spodbuja konkurenčnost in učinkovitost v energetskem in prometnem sektorju. Pospeši reformo upravljanja državnih podjetij v energetskem in prometnem sektorju ter povečuje njihovo učinkovitost. Izboljša in poenostavi politike o energetski učinkovitosti. Izboljša čezmejno povezovanje energetskih omrežij in kot prednostno nalogo omogoči dvosmerni pretok po medsebojno povezanih plinskih omrežjih.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  UL C 217, 30.7.2013, str. 67.

      (4)  Sklep Sveta 2013/531/EU z dne 22. oktobra 2013 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči Unije Romuniji (UL L 286, 29.10.2013, str. 1).

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.