title: PRIPOROČILO KOMISIJE o pospešitvi postopkov izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in poenostavitvi sklepanja pogodb o nakupu električne energije

text:
               PRIPOROČILO KOMISIJE

               z dne 18.5.2022

               o pospešitvi postopkov izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in poenostavitvi sklepanja pogodb o nakupu električne energije

               EVROPSKA KOMISIJA JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Energija iz obnovljivih virov je v središču prehoda na čisto energijo, ki je potreben za uresničitev ciljev evropskega zelenega dogovora, zagotavljanje cenovno dostopne energije ter zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv in uvoza energije.

               (2)Energija iz obnovljivih virov državljanom Unije prinaša številne koristi: prispevek k prizadevanjem za obvladovanje podnebnih sprememb, pomoč pri varstvu okolja, ustvarjanje rasti in delovnih mest, prispevek k vodilnemu položaju Unije na tehnološkem in industrijskem področju ter povečanje odpornosti gospodarstva Unije.

               (3)Energetskemu sektorju gre pripisati več kot 75 % vseh emisij toplogrednih plinov v Uniji. Pospešitev proizvodnje energije z razvojem in uporabo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov je zato bistvenega pomena pri doseganju cilja Unije glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 in prispeva k doseganju cilja Unije, da se do leta 2030 emisije toplogrednih plinov zmanjšajo za vsaj 55 % v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta
                  1
               .

               (4)Hitro povečanje deleža energije iz obnovljivih virov je ključno pri reševanju problema visokih cen energije. Nižji fiksni stroški energije iz obnovljivih virov in variabilni stroški, ki so blizu nič, pomenijo, da so bili stroški električne energije iz obnovljivih virov stabilnejši in nižji od stroškov fosilnih goriv. Zaradi pospešenega uvajanja obnovljivih virov energije bo Unija manj odvisna od fosilnih goriv, predvsem uvoženih.

               (5)Kot je priznano v sporočilu „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo REPowerEU)
                  2
               , je hitro povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov bistveno za zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv in postopno opuščanje potrošnje ruskega plina. Načrt REPowerEU vsebuje ukrepe za uresničitev tega cilja, enako kot tudi evropski semester, v okviru katerega se predlagajo priporočila za posamezne države glede izdaje dovoljenj, ki so prilagojena razmeram v posameznih državah članicah.

               (6)S sporočilom REPowerEU je bila uvedena tudi pobuda za pospeševalnik za vodik, s katero so se podvojili cilji za leto 2030 glede obnovljivega vodika, da bi se zmanjšala zunanja odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv. Za proizvodnjo 10 milijonov ton obnovljivega vodika bo Unija do leta 2030 potrebovala dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v višini 80 GW.

               (7)Projekti na področju energije iz obnovljivih virov morajo biti načeloma odobreni, da se lahko opravlja načrtovana dejavnost. Postopki izdaje dovoljenj pomagajo zagotoviti varnost in zanesljivost projektov. Vendar zapletenost, raznolikost in predolgo trajanje navedenih postopkov močno ovirajo potrebno hitro uvedbo energije iz obnovljivih virov ter doseganje cenovno dostopnejšega, zanesljivejšega in bolj trajnostnega energetskega sistema Unije.

               (8)Zamude pri obdelavi odobritev za projekte ogrožajo pravočasno doseganje energetskih in podnebnih ciljev ter povečujejo stroške projektov, ki so za to potrebni. Zaradi dinamičnih inovacij lahko zamude privedejo tudi do namestitve manj učinkovitih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

               (9)Te ovire so bile opredeljene že v Direktivi 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , ki od držav članic zahteva, da ocenijo postopke izdaje dovoljenj, da bi se zmanjšale regulativne in neregulativne ovire za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Z Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta
                  4
                so bile uvedene zahteve za poenostavitev upravnih postopkov za razvijalce energije iz obnovljivih virov. Te zahteve so okrepljene z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               . Njihov popoln in hiter prenos v vseh državah članicah znatno prispeva k skrajšanju upravnih postopkov ter je najpomembnejša prednostna naloga, ki bi jo bilo treba izvršiti čim prej.

               (10)Komisija podpira države članice prek Instrumenta za tehnično podporo
                  6
               , ki zagotavlja prilagojeno tehnično strokovno znanje za oblikovanje in izvajanje reform, vključno s tistimi za racionalizacijo okvira za postopke odobritve in izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ter spodbuja uporabo podjetniških pogodb o nakupu električne energije za energijo iz obnovljivih virov. Tehnična podpora na primer vključuje krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks.

               (11)Roki za postopke izdaje dovoljenj iz Direktive (EU) 2018/2001 se uporabljajo brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo iz veljavnega okoljskega prava Unije, v sodne pritožbe, pravna sredstva in druge postopke pred sodiščem ter v mehanizme za alternativno reševanje sporov, vključno s pritožbenimi postopki, zunajsodnimi pritožbami in pravnimi sredstvi, pri čemer se lahko podaljšajo za čas trajanja takih postopkov.

               (12)Pomanjkanje javne podpore za projekte na področju energije iz obnovljivih virov je še ena velika ovira za njihovo izvajanje v številnih državah članicah. V ta namen bi bilo treba potrebe in stališča državljanov in družbenih deležnikov upoštevati na vseh stopnjah razvoja projektov na področju obnovljivih virov energije – od razvoja politike do prostorskega načrtovanja in razvoja projektov – ter spodbujati dobre prakse za zagotavljanje pravične porazdelitve različnih vplivov obratov na lokalno prebivalstvo.

               (13)Večina ovir, povezanih z izdajo dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in povezano omrežno infrastrukturo, ter dobre prakse za njihovo odpravo so bile opredeljene na ravni držav članic.

               (14)Upravne ovire so postale pomembnejše zaradi izboljšav v zvezi z drugimi ovirami, kot so stroški tehnologije, ki so se v zadnjih desetih letih drastično znižali, ali težave s financiranjem, ki so jih ublažila znižanja stroškov in vse večje število podjetniških pogodb o nakupu električne energije za energijo iz obnovljivih virov.

               (15)To priporočilo obravnava te pomisleke in poziva k iskanju rešitev v obstoječem pravnem okviru. Ne posega v pravo Unije, zlasti na področju energije in okolja, ter v obveznosti, ki iz njega izhajajo. Prav tako ne posega v pravila Unije o konkurenci, zlasti v člene 101, 102 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter v prakso odločanja Komisije pri izvrševanju pravil Unije o konkurenci.

               (16)Skupaj s tem priporočilom je bil sprejet zakonodajni predlog za spremembo in okrepitev določb Direktive (EU) 2018/2001 v zvezi z upravnimi postopki. Ker je nujno pospešiti uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, bi morale države članice v skladu s členom 15b predloga spremembe Direktive (EU) 2018/2001 o izdaji dovoljenj čim prej začeti opredeljevati primerna kopenska in morska območja ter pripravljati načrte za posebej primerna območja („območja, namenjena obnovljivim virom energije“).

               (17)Pomorsko prostorsko načrtovanje je ključno orodje za opredelitev prihodnjih območij za uvajanje energije iz obnovljivih virov ter spodbujanje večkratne uporabe pomorskega prostora, vključno z ohranjanjem in varstvom morskega okolja. Države članice so morale v skladu z direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju
                  7
                svoje nacionalne pomorske prostorske načrte sprejeti do 31. marca 2021. Komisija poziva države članice, ki direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju še ne izvajajo v celoti, naj pripravijo in sprejmejo svoje nacionalne načrte
                  8
               .

               (18)Ovire, ki izhajajo iz postopkov izdaje dovoljenj, bi lahko vplivale tudi na prihodnjo uvedbo inovativnih tehnologij za razogljičenje, ki so potrebne za podnebno nevtralnost. Vzpostavitev regulativnih peskovnikov, tj. preskušanje inovativnih tehnologij, proizvodov, storitev ali pristopov, ki niso v celoti skladni z obstoječim pravnim in regulativnim okvirom, v resničnem okolju, bi lahko podprla inovacije in olajšala poznejše prilagajanje regulativnega okolja, da bi se omogočila njihova uporaba.

               (19)Razvoj projektov na področju energije iz obnovljivih virov, ki se delno ali v celoti financirajo s podjetniškimi pogodbami o nakupu, bo pomagal pospešiti uvajanje energije iz obnovljivih virov. Poleg tega podjetniške pogodbe o nakupu prinašajo neposredne koristi za končne potrošnike, vključno z zagotavljanjem konkurenčne in predvidljive cene energije ter prispevanjem k agendi družbene odgovornosti podjetij v Uniji.

               (20)Čeprav se je v zadnjih petih letih število podjetniških pogodb o nakupu vsako leto povečalo, predstavlja delež projektov na področju energije iz obnovljivih virov, ki jih neposredno financirajo poslovni odjemalci, le 15–20 % letnega trga. Sklepanje podjetniških pogodb o nakupu je v glavnem omejeno na nekatere države članice, na električno energijo kot nosilca energije in na velika multinacionalna podjetja z neposrednim stikom s potrošniki.

               (21)Komisija skupaj s tem priporočilom prek geografskega laboratorija za energijo in industrijo (EIGL)
                  9
                daje na voljo digitalno konsolidirane nabore podatkov o najrazličnejših pomembnih energetskih in okoljskih dejavnikih, da bi državam članicam pomagala opredeliti območja, namenjena obnovljivim virom energije, za hitro uvedbo novih projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Komisija namerava to orodje za kartiranje dodatno razviti z vključitvijo dodatnih naborov podatkov in povezav z digitalnimi orodji držav članic za prostorsko načrtovanje –

               SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               OPREDELITEV

               (1)Za namene tega priporočila in smernic, ki ga dopolnjujejo, projekti na področju energije iz obnovljivih virov vključujejo proizvodne obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, kot so opredeljeni v direktivi o energiji iz obnovljivih virov (tudi v obliki obnovljivega vodika), ter sredstva, potrebna za njihovo priključitev na omrežje in skladiščenje proizvedene energije.

               HITREJŠI IN KRAJŠI POSTOPKI

               (2)Ob upoštevanju zakonodajnega predloga, s katerim se spreminjajo in krepijo določbe Direktive (EU) 2018/2001 v zvezi z upravnimi postopki, ter brez poseganja v pravo Unije bi morale države članice zagotoviti, da so načrtovanje, gradnja in obratovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njihova priključitev na električno, plinsko in toplotno omrežje ter samo integrirano omrežje in sredstva za skladiščenje upravičeni do najugodnejšega postopka, ki je na voljo v njihovih postopkih načrtovanja in izdajanja dovoljenj, ter da se šteje, da so v prevladujočem javnem interesu in interesu javne varnosti.

               (3)Države članice bi morale določiti jasno opredeljene, pospešene in čim krajše roke za vse korake, potrebne za izdajo dovoljenj za gradnjo in izvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, ter navesti, v katerih primerih in okoliščinah se taki roki lahko podaljšajo. Države članice bi morale določiti zavezujoče najdaljše roke za vse ustrezne faze postopka presoje vplivov na okolje. Trajanje postopkov izdaje dovoljenj za namestitev solarnih naprav v umetnih strukturah bi moralo biti omejeno na največ tri mesece.

               (4)Države članice bi morale določiti časovne okvire in posebna postopkovna pravila, da bi se zagotovila učinkovitost pravnih postopkov v zvezi z dostopom do pravnega varstva za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.

               (5)Države članice bi morale vzpostaviti enoten in usklajen postopek predložitve vlog, ki bi zajemal celoten upravni postopek predložitve vlog in izdaje dovoljenj. Hkratna predložitev več vlog bi morala imeti prednost pred zaporedno predložitvijo vlog, če so potrebne različne odobritve, tudi za povezane projekte v zvezi z omrežji.

               (6)Države članice bi morale vlagateljem omogočiti, da v času med predložitvijo vloge za dovoljenje in gradnjo projektov posodobijo tehnološke specifikacije svojih projektov in tako omogočijo uvedbo inovativnih tehnologij.

               (7)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 2, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               OLAJŠANJE UDELEŽBE DRŽAVLJANOV IN SKUPNOSTI

               (8)Države članice bi morale spodbujati udeležbo državljanov, vključno z gospodinjstvi z nizkimi in srednjimi dohodki, in energetskih skupnosti v projektih na področju energije iz obnovljivih virov ter sprejeti ukrepe za spodbujanje prenosa koristi energetskega prehoda na lokalne skupnosti, s čimer bi se povečalo sprejemanje s strani javnosti in njeno udejstvovanje.

               (9)Države članice bi morale izvajati poenostavljene postopke izdaje dovoljenj za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, vključno s priključitvijo obratov v lasti skupnosti na omrežje, ter čim bolj poenostaviti postopke in zahteve za izdajo dovoljenj za proizvodnjo, tudi za samooskrbovalce z energijo iz obnovljivih virov.

               (10)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelka 5(c) in 6(a), smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               IZBOLJŠANJE NOTRANJEGA USKLAJEVANJA

               (11)Države članice bi morale zagotoviti racionalizacijo in učinkovito usklajevanje med nacionalnimi, regionalnimi in občinskimi ravnmi v zvezi z vlogami in odgovornostmi pristojnih organov ter veljavno zakonodajo, predpisi in postopki za odobritev projektov na področju energije iz obnovljivih virov.

               (12)Države članice bi morale vzpostaviti točko „vse na enem mestu“ za izdajo dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, in sicer s čim manjšim številom vključenih organov ter s čim večjo učinkovitostjo ob upoštevanju javnih sredstev in prednosti koncentracije tehnološkega, okoljskega in pravnega strokovnega znanja.

               (13)Države članice bi morale uvesti pravila, po katerih bi odsotnost odgovora pristojnega organa ali organov v določenih rokih privedla do sprejetja dane zahteve v ustrezni fazi postopka izdaje dovoljenja za projekte na področju obnovljivih virov energije (t. i. pozitivni molk organa), razen če se njihov odgovor zahteva z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo.

               (14)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 3, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               JASNI IN DIGITALIZIRANI POSTOPKI

               (15)Države članice bi morale vlagateljem na začetku postopka izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov sporočiti jasne, popolne in pregledne informacije o vseh zahtevah in fazah postopka, vključno s pritožbenimi postopki.

               (16)Države članice bi morale uvesti popolnoma digitalne postopke izdaje dovoljenj in elektronsko komunikacijo, ki bi nadomestila uporabo papirja. Razvijalcem projektov bi bilo treba v okviru spletnega priročnika o postopkih centralno zagotoviti ustrezne informacije, vključno s predlogami za vloge, okoljskimi študijami in podatki ter informacijami o možnostih za sodelovanje javnosti in upravnih taksah.

               (17)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 3, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               ZADOSTNI ČLOVEŠKI VIRI IN SPRETNOSTI

               (18)Države članice bi morale zagotoviti, da imajo njihovi organi za izdajo dovoljenj in organi za okoljsko presojo zadostno in ustrezno osebje z ustreznimi spretnostmi in kvalifikacijami.

               (19)Države članice bi morale izkoristiti možnosti financiranja Unije in nacionalnih virov financiranja, ki so na voljo za izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti na regionalni in lokalni ravni, ter razmisliti o vzpostavitvi zavezništva za sektorsko sodelovanje na področju spretnosti za premostitev vrzeli v spretnostih osebja, ki se ukvarja s postopki izdaje dovoljenj in okoljskimi ocenami.

               (20)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 4, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               BOLJŠA OPREDELITEV IN NAČRTOVANJE LOKACIJ ZA PROJEKTE

               (21)Države članice bi morale hitro opredeliti primerna kopenska in morska območja za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, sorazmerno z njihovimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter njihovim prispevkom k doseganju revidiranega cilja glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030. V okviru tega postopka kartiranja bi bilo treba omejena in jasno opredeljena območja določiti kot posebej primerna za razvoj energije iz obnovljivih virov (območja, namenjena obnovljivim virom energije), pri čemer bi se bilo treba čim bolj izogibati območjem, dragocenim za okolje, in med drugim dati prednost degradiranim zemljiščem, ki niso uporabna za kmetijstvo. V ta namen se države članice spodbuja, da uporabijo posodobljene nabore podatkov, ki so na voljo prek geografskega laboratorija za energijo in industrijo (EIGL)
                  10
               .

               (22)Države članice bi morale na najmanjšo potrebno raven omejiti „izključitvena območja“, na katerih razvoj energije iz obnovljivih virov ni mogoč. Zagotoviti bi morale jasne in pregledne informacije z obrazloženo utemeljitvijo omejitev glede razdalje do stanovanjskih in vojaških območij oziroma območji civilnega letalstva. Omejitve bi morale temeljiti na dokazih in biti zasnovane tako, da izpolnjujejo svoj predvideni namen in hkrati čim bolj povečajo razpoložljivost prostora za razvoj projektov, pri čemer bi se morale upoštevati druge omejitve na področju prostorskega načrtovanja.

               (23)Države članice bi morale racionalizirati zahteve glede presoje vplivov na okolje za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, kolikor je to pravno mogoče, in sicer z uporabo razpoložljivih tehničnih smernic za uskladitev uporabe energije iz obnovljivih virov z okoljsko zakonodajo Unije ter vključitvijo presoje vplivov na okolje in drugih ustreznih okoljskih presoj v skupni postopek. Države članice bi morale določitev obsega
                  11
                sistematično uporabljati ali jo določiti kot obvezno, da bi se izboljšala kakovost postopka presoje vplivov na okolje.

               (24)Države članice bi morale zagotoviti, da ubijanje ali vznemirjanje posameznih primerkov prosto živečih ptic in zaščitenih vrst v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS
                  12
                ni ovira za razvoj projektov na področju energije iz obnovljivih virov, tako da se od takih projektov zahteva, da po potrebi vključujejo blažitvene ukrepe za učinkovito preprečevanje ubijanja ali vznemirjanja, tako da spremljajo njihovo učinkovitost in glede na informacije, pridobljene s spremljanjem, sprejmejo nadaljnje ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da ni znatnega negativnega vpliva na populacijo zadevne vrste. V tem primeru se naključno ubijanje ali vznemirjanje posameznih osebkov ne bi smelo šteti za namerno in zato ne bi smelo spadati na področje uporabe člena 12(1) Direktive 92/43/EGS niti člena 5 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta
                  13
               .

               (25)Države članice bi morale spodbujati zgodnje vključevanje javnosti v opredeljevanje prostorskih načrtov, k spodbujanju večkratne uporabe območij in zagotavljanju preglednosti glede tega, kje in kako se lahko projekti na področju energije iz obnovljivih virov gradijo ali nameščajo, vključno z manjšimi obrati na občinski ravni. Države članice bi si morale prizadevati za usklajeno načrtovanje omrežij in zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na vseh ravneh, tudi v okviru regionalnega sodelovanja.

               (26)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 5, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               ENOSTAVNEJŠA PRIKLJUČITEV NA OMREŽJE

               (27)Države članice bi morale izvajati dolgoročno načrtovanje omrežja in naložbe, skladne z načrtovano širitvijo zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, pri čemer bi morale upoštevati prihodnje povpraševanje in cilj podnebne nevtralnosti.

               (28)Države članice bi morale vzpostaviti poenostavljene postopke za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo obstoječih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z racionaliziranimi postopki za okoljske presoje, in sprejeti preprost postopek uradnega obveščanja za njihovo priključitev na omrežje, če niso predvideni znatni negativni okoljski ali družbeni vplivi.

               (29)Države članice bi morale zagotoviti, da operaterji sistemov (i) uporabljajo pregleden in digitalen postopek za aplikacije za priključitev na omrežje, (ii) zagotavljajo informacije o zmogljivostih omrežja ter (iii) optimizirajo uporabo zmogljivosti omrežja z omogočanjem njene uporabe elektrarnam, ki združujejo več komplementarnih tehnologij.

               (30)Države članice bi morale zagotoviti pravno varnost pri spreminjanju namembnosti plinovodov za zemeljski plin na vodik ter pri tem jasno navesti, katere odobritve bodo potrebne, in omogočiti uporabo predhodno pridobljenih odobritev.

               (31)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju I, oddelek 6, smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               INOVATIVNI PROJEKTI

               (32)Države članice se spodbuja k vzpostavitvi regulativnih peskovnikov za odobritev ciljno usmerjenih izjem od nacionalnega, regionalnega ali lokalnega zakonodajnega ali regulativnega okvira za inovativne tehnologije, proizvode, storitve ali pristope, da se olajša izdaja dovoljenj v podporo uvajanju in sistemskemu vključevanju energije iz obnovljivih virov, skladiščenju in drugim tehnologijam razogljičenja v skladu z zakonodajo Unije.

               POENOSTAVITEV SKLEPANJA POGODB O NAKUPU ELEKTRIČNE ENERGIJE

               (33)Države članice bi morale hitro odpraviti vse neupravičene upravne ali tržne ovire za podjetniške pogodbe o nakupu energije iz obnovljivih virov, zlasti da bi se pospešilo sklepanje podjetniških pogodb o nakupu energije iz obnovljivih virov s strani malih in srednjih podjetij.

               (34)Države članice bi morale oblikovati, načrtovati in izvajati programe podpore – in potrdila o izvoru – tako, da so združljivi s podjetniškimi pogodbami o nakupu energije iz obnovljivih virov, jih dopolnjujejo in omogočajo.

               (35)Pri izvajanju teh priporočil bi morale države članice uporabiti prakse, opisane v poglavju II smernic iz Priloge k temu priporočilu.

               SPREMLJANJE, POROČANJE IN PREGLED

               (36)Države članice bi morale vzpostaviti kontaktno točko, zadolženo za redno spremljanje glavnih ozkih grl v postopku izdaje dovoljenj in obravnavanje težav, s katerimi se srečujejo razvijalci projektov na področju energije iz obnovljivih virov.

               (37)Od marca 2023 bi morale države članice Komisiji vsaki dve leti v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku, ki jih je treba predložiti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta
                  14
               , sporočiti vse razpoložljive podrobne informacije o stanju izvajanja tega priporočila.

               (38)Komisija bo dve leti po sprejetju tega priporočila pregledala njegovo izvajanje in ocenila, ali so potrebni nadaljnji ukrepi, pri čemer bo upoštevala informacije, ki jih bodo predložile države članice.

               V Bruslju, 18.5.2022

                     Za Komisijo

                     Kadri SIMSON
                     Članica Komisije

                     (1)

                        Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

                     (2)

                        Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (UL L 283, 27.10.2001, str. 33).

                     (4)

                        Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

                     (5)

                        Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

                     (6)

                        Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo.

                     (7)

                        Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

                     (8)

                        Glej poročilo Komisije o napredku pri izvajanju direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju, COM(2022) 185 z dne 3. maja 2022.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Določitev obsega pomeni izdajo mnenja o obsegu in stopnji podrobnosti informacij o okolju, ki jih je treba predložiti v obliki poročila o presoji vplivov na okolje.

                     (12)

                        Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

                     (13)

                        Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

                     (14)

                        Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 516 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Madžarske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Madžarsko
                  6
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Madžarska je 2. maja 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal z 1,8 % BDP leta 2016 na 2,4 % BDP v letih 2017 in 2018 ter se zatem postopno izboljševal in do leta 2021 dosegel 1,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP do leta 2016, ki je bil z letom 2017 revidiran na 1,5 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2020. Vendar na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  9
                srednjeročni proračunski cilj ne bo dosežen v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno zniževal in do konca leta 2021 dosegel blizu 61 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden, kar predstavlja tveganja za izvajanje ciljev glede primanjkljaja.

               (6)Konvergenčni program za leto 2017 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev in varnostnih ukrepov na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP za izreden pritok beguncev, v letu 2016 pa v zvezi s tem ni dodatnih upravičenih odhodkov. Upravičeni dodatni odhodki za varnostne ukrepe so znašali 0,04 % BDP v letu 2016. V letu 2017 ni pričakovati nadaljnjega povečanja odhodkov zaradi izjemnega pritoka beguncev, dodatni proračunski vpliv varnostnih ukrepov pa je trenutno ocenjen na 0,14 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na madžarske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za približevanje srednjeročnemu proračunskemu cilju. Zato je bila ob upoštevanju dodatnih, z varnostjo povezanih stroškov zahtevana prilagoditev za približevanje srednjeročnemu cilju za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena, tudi glede upravičenih zneskov, opravljena spomladi 2018, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili madžarski organi.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Madžarski priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve v letu 2017.

               (8)V letu 2018 naj bi se Madžarska glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala ustreznemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. strukturnemu primanjkljaju v višini 1,5 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  10
               , ki v letu 2018 ne presega 2,8 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Hkrati naj bi Madžarska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bodo z letom 2017 potrebni dodatni ukrepi, da bi Madžarska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj doseganja fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti madžarskih javnih financ. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Madžarske.

               (9)Konkurenčnost in potencialno rast Madžarske zavirata nizka stopnja zasebnih naložb in nizka produktivnost. Dejavniki, ki negativno vplivajo na poslovno okolje in na naložbe podjetij, so povezani predvsem s slabostmi v institucionalni uspešnosti in institucionalnem upravljanju. Pogoste spremembe regulativnega in davčnega okolja so ena največjih ovir za poslovanje na Madžarskem, obenem pa ni zadostnega sodelovanja deležnikov in z dokazi podprtega oblikovanja politik. Prav tako regulativne ovire v storitvenem sektorju običajno omejujejo tržno dinamiko in zavirajo naložbe. Omejevalni predpisi, tudi na področju maloprodaje, omejujejo konkurenco v storitvenem sektorju in negativno vplivajo na poslovno okolje.

               (10)Skupni delež davkov v BDP ostaja na Madžarskem precej nad tovrstnimi deleži v primerljivih državah v regiji in v davčnem sistemu so še vedno prisotni izzivi. Vlada je v letu 2017 znižala prispevke delodajalcev za socialno varnost za 5 odstotnih točk, za leto 2018 pa se načrtuje znižanje za dodatni 2 odstotni točki. S tem ukrepom se je občutno zmanjšal davčni primež za osebe z nizkimi dohodki, ki pa je kljub temu še vedno visok; zlasti davčni primež za gospodinjstva z nizkimi dohodki in brez otrok je še vedno med najvišjimi v EU. Davčni sistem je še vedno zapleten. Sektorski davki, med katerimi so nekateri še vedno zelo izkrivljajoči, kljub padajočemu trendu od leta 2013 še naprej prispevajo k zapletenosti davčnega sistema in slabijo zaupanje vlagateljev. Kompleksnost in negotovost, ki sta značilni za davčni sistem, v povezavi z visokimi stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti in upravnimi bremeni še naprej negativno vplivajo na zaupanje vlagateljev na Madžarskem.

               (11)Slabosti v institucionalni uspešnosti negativno vplivajo na poslovno okolje in zmanjšujejo potencial za gospodarsko rast. Zlasti na področju javnih naročil je kljub nedavnim izboljšavam in spremembi zakona o javnem naročanju napredek pri krepitvi preglednosti in konkurence še vedno omejen in za zdaj še niso na voljo nobeni dokazi o konkretnih izboljšavah. Veljavna strategija za e-javno naročanje tvori trdno podlago za večjo preglednost, vendar pa bi bilo treba spremljati njeno izvajanje ter njen vpliv na učinkovitost in preglednost. Tveganja korupcije so še naprej velika in negativno vplivajo na poslovno ozračje, med sprejetimi ukrepi za obravnavo tega vprašanja pa obstajajo opazne vrzeli. Madžarska se poleg tega srečuje z zamudami pri izvajanju svoje strategije za e-javno naročanje. Zaradi tega je uvajanje e-javnega naročanja upočasnjeno, ovirano pa je tudi doseganje cilja boljše preglednosti in večje konkurence.

               (12)Razmere v madžarskem storitvenem sektorju, tudi v maloprodaji, so še vedno velik izziv. Madžarska vlada je v preteklem letu še naprej intervenirala na trgih, ki so bili pred tem odprti za konkurenco, ter sprejela nove, strožje zahteve za storitve prevoza potnikov, ki jih upravljajo neodvisni dispečerski centri. Madžarska vlada ni sprejela pomembnejših ukrepov za sprostitev regulativnega okolja v sektorju storitev, zlasti kar zadeva maloprodajo, javne službe ravnanja s komunalnimi odpadki, izdajo in distribucijo učbenikov ter sisteme za mobilno plačevanje. V maloprodajnem sektorju še niso bile sprejete jasne smernice v zvezi z izdajo dovoljenj za odprtje novih trgovin s površino, večjo od 400 m², kar dodatno zmanjšuje preglednost in predvidljivost v tem sektorju. Neodpravljene regulativne ovire v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim, omejujejo tržno dinamiko in zavirajo naložbe, obenem pa ustvarjajo negotovost za vlagatelje, zlasti za mednarodne vlagatelje.

               (13)Srednjeročno bodo za podpiranje konkurenčnosti in potencialne rasti na Madžarskem ključnega pomena strukturne reforme za spodbujanje naložb v človeški kapital, še posebej v izobraževanju in zdravstvu, ter nadaljnje izboljšave v delovanju trga dela. Krepitev socialne pravičnosti bo prav tako bistvenega pomena za doseganje bolj vključujoče rasti.

               (14)Uspešnost izobraževalnih ustanov pri zagotavljanju osnovnih znanj je po mednarodnih standardih še vedno šibka. Raziskava PISA na področju izobraževalnih sistemov, izvedena leta 2015, je pokazala znatno splošno poslabšanje rezultatov, vpliv socialno-ekonomskega ozadja učencev na rezultate izobraževanja pa je med največjimi v EU. Vpliv vrste izobraževalne ustanove na rezultate izobraževanja je precejšen. Od leta 2016 se je zmanjšalo število ur poučevanja naravoslovnih predmetov v poklicnih gimnazijah, zaradi česar bo Madžarska v naravoslovnih znanjih verjetno še bolj zaostajala. Delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, je v zadnjih petih letih stagniral in je med romskimi učenci še naprej posebej visok. Porazdelitev prikrajšanih učencev med šolami je neenakomerna, romski otroci pa vse pogosteje obiskujejo šole in razrede, v katerih prevladujejo romski učenci. Sprejeti so bili ukrepi za podporo usposabljanju učiteljev, vzgoji in izobraževanju v zgodnjem otroštvu ter obravnavanju slabih učnih rezultatov, pa tudi za reševanje problematike zgodnjega opuščanja šolanja med Romi. Vendar pa ni celovitih in sistematičnih ukrepov za odpravo segregacije. Naraščajoče povpraševanje po visoko usposobljeni delovni sili se ne ujema z zadostnim številom vpisanih v programe terciarnega izobraževanja in ustreznimi stopnjami dokončanja študija. Zaradi leta 2017 sprejete spremembe zakona o visokem šolstvu se bodo razmere morda še poslabšale.

               (15)Trg dela se je v zadnjih letih razvijal pozitivno in stopnja brezposelnosti se je vrnila na raven pred krizo. Zaposlenost je dosegla do zdaj najvišjo raven po zaslugi novih delovnih mest v zasebnem sektorju in programa javnih del, ki je z več kot 200 000 udeleženci še vedno vodilna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. V zadnjih letih je bila sprejeta vrsta ukrepov za olajšanje prehoda iz programa javnih del na primarni trg dela. Vendar pa ta program še vedno ni dovolj ciljno usmerjen in njegova učinkovitost pri ponovnem vključevanju udeležencev na odprti trg dela je še naprej omejena. Obenem se nekateri sektorji vse bolj srečujejo s pomanjkanjem delovne sile. Krepijo se tudi druge aktivne politike zaposlovanja, deloma ob podpori sredstev EU, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za učinkovito olajšanje prehoda na primarni trg dela. Sistem za profiliranje brezposelnih je operativen, vendar še ni povsem učinkovit. Vrzeli v zaposlenosti med moškimi in ženskami so se v zadnjih letih povečale in vpliv starševstva na stopnjo zaposlenosti žensk je med največjimi v EU. Na udeležbo na trgu dela negativno vplivajo razmeroma šibki rezultati na področju zdravja in neenak dostop do zdravstvenega varstva. Sodelovanje socialnih partnerjev pri oblikovanju politik je omejeno.

               (16)Nekateri kazalniki revščine so se vrnili na raven pred krizo, vendar so še vedno nad povprečjem EU. Revščina med otroci in Romi se zmanjšuje, a je še vedno izredno velika. Velik del Romov z zaposlitvijo je vključenih v program javnih del. Njihovo uspešno vključevanje na odprti trg dela za zdaj ostaja omejeno.

               (17)Pokritost s socialnimi pomočmi in nadomestili za brezposelnost ter njihova zadostnost sta omejeni. Obdobje prejemanja nadomestila za brezposelnost je še vedno med najkrajšimi v EU in je omejeno na tri mesece, kar je manj, kot v povprečju potrebujejo iskalci zaposlitve, da najdejo zaposlitev. Z reformo socialne pomoči, ki je bila izvedena leta 2015, je bil racionaliziran sistem prejemkov in nadomestil, vendar se zdi, da reforma ni zagotovila enotnega in zadostnega minimalnega življenjskega standarda za socialno ogrožene. Kar zadeva socialne ugodnosti, ki jih dodeljujejo občine, imajo te pri merilih za upravičenost in ravni pravic visoko stopnjo diskrecije, kar povzroča negotovost za upravičence. Denarna socialna pomoč je še vedno zamrznjena na nizki ravni, vendar pa nacionalni organi načrtujejo postopno zvišanje ravni ciljnih denarnih prejemkov v prihodnjih letih. Že leta 2017 so se trije od teh prejemkov rahlo povečali. Dodatni ciljno usmerjeni ukrepi bi pripomogli k zmanjšanju materialnega pomanjkanja med najbolj prikrajšanimi skupinami, zlasti med otroki in Romi.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Madžarske.

               2.Dokončno izvede zmanjšanje davčnega primeža za osebe z nizkimi dohodki in poenostavi davčno strukturo, zlasti z zmanjšanjem najbolj izkrivljajočih sektorskih davkov. Na področju javnih naročil poveča preglednost in konkurenco z uvedbo celovitega in učinkovitega sistema e-javnega naročanja ter okrepi protikorupcijski okvir. Okrepi regulativno predvidljivost, preglednost in konkurenco, zlasti v storitvenem sektorju in še posebej v maloprodaji.

               3.Program javnih del bolje usmeri na tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, ter zagotovi učinkovito podporo iskalcem zaposlitve, da se olajšajo prehodi na trg dela, med drugim s krepitvijo aktivnih politik zaposlovanja. Sprejme ukrepe za izboljšanje rezultatov izobraževanja in povečanje udeležbe prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem izobraževanju. Izboljša pokritost s socialnimi pomočmi in njihovo zadostnost ter podaljša obdobje prejemanja nadomestil za brezposelnost.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (10)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (11)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 272 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Romunije za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2015
                  7
               . V njem je bil ocenjen napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. V času izvajanja treh zaporednih programov EU in MDS so se zunanja in notranja neravnotežja občutno zmanjšala. Vendar je treba spremljati tveganja zaradi razmeroma visokega negativnega neto stanja mednarodnih naložb in šibke srednjeročne izvozne zmogljivosti v Romuniji.  Zunanje in notranje slabosti bančnega sektorja so še vedno prisotne.

               (7)Romunija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Svet je 22. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/531/EU
                  8
               , s katerim se je zavezal k zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Romuniji v višini največ 2 milijardi EUR do septembra 2015. Pogoj za pomoč je izvajanje celovite ekonomske politike. Čeprav Romunija v trenutnih tržnih razmerah ne namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se pričakuje, da bo preventivna pomoč prispevala k utrditvi makroekonomske, proračunske in finančne stabilnosti ter z izvajanjem strukturnih reform povečala odpornost gospodarstva in njegove zmožnosti za rast. Po izstopu iz programa bo Romunija ponovno v celoti vključena v okvir evropskega semestra.

               (9)Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Romunija je v svojem konvergenčnem programu zaradi načrtovanih strukturnih reform zaprosila za začasno odstopanje v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja. Ker program ni vseboval dovolj podrobnih informacij o načrtovanih strukturnih reformah, Svet ni mogel oceniti njihove verodostojnosti. Romunija je prav tako zaprosila za uporabo klavzule o pokojninski reformi. Upravičenost reforme bo preveril Eurostat. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 napovedani strukturni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2016 ne bi zagotovil ustreznega varnostnega razmika glede na referenčno vrednost iz Pogodbe, tj. 3 % BDP. Zato Svet meni, da Romunija ne izpolnjuje zahtev za začasno odstopanje v letu 2016.

               (10)Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2015 ohranila na 1,5 % BDP in ga v letu 2018 zmanjšala na 0,8 % BDP. Vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,0 % BDP, dosegla po letu 2016. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP s 40,1 % v letu 2015 dosegel vrh in se nato postopoma zmanjšal na 37,1 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je izrazito ugoden. Pomembni ukrepi, ki bodo povečali primanjkljaj in jih je vlada potrdila 25. marca in senat 27. aprila
                  9
                ter ki jih je Komisija upoštevala v pomladanski napovedi iz leta 2015,  niso vključeni v konvergenčni program, čeprav se to zahteva v skladu s kodeksom ravnanja. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,3 % BDP odstopal od srednjeročnega cilja. To rahlo presega odklon v višini 0,25 %BDP, odobren v okviru aranžmaja za plačilno bilanco, pod pogojem, da je sofinanciranje projektov, ki jih financira EU, skladno z načrtovanim v proračunu.
                   Odklon naj bi postal znaten leta 2016, ko bo dosegel 2,4 % BDP, zahteva pa se prilagoditev v višini 0,3 % BDP. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi v letih 2015 in 2016. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (11)Fiskalni okvir Romunije je razmeroma trden, ne uporablja pa se učinkovito. Srednje- in dolgoročni demografski trendi ter nizka raven razvitosti trga dela bi lahko ogrozili dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. Pokojninska reforma, ki se je začela leta 2010, je že prinesla nekaj izboljšav, vendar spodnji dom parlamenta še ni sprejel zakona o izenačitvi zakonsko določene pokojninske starosti za moške in ženske od leta 2035 dalje, ki ga je vlada predlagala decembra 2013.

               (12)Nedavno zmanjšanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost je zmanjšalo tudi davčno obremenitev dela, vendar to zmanjšanje ni bilo ciljno načrtovano. Davčni primež za osebe z nizkimi dohodki ostaja visok (tj. 40 %) glede na druge evropske države. Davčne goljufije in izogibanje davkom še vedno predstavljajo velik izziv in posegajo v prihodke od davkov. Narejeni so bili prvi koraki v smeri predvidene reorganizacije romunske davčne uprave. Pilotni projekt skladnosti, ki zadeva delo na črno, plače, ki niso v celoti prijavljene, in davčne utaje, se je v letu 2014 izvajal v dveh regijah, nadalje pa se bo širil tudi v letu 2015. Raven okoljskih davkov se je v letu 2014 povečala in se tako približala povprečju EU.

               (13)V letu 2014 je bilo zaznati nekaj izboljšav, vendar so stopnje zaposlenosti in aktivnosti še vedno zelo nizke zlasti pri ženskah, mladih, starejših delavcih in Romih. Pregledane so bile aktivne politike zaposlovanja, vendar sta splošna udeležba pri ukrepih aktivnega zaposlovanja in njihovo financiranje še vedno nizka, zlasti za poklicno usposabljanje, sheme za priznavanje predhodnega učenja, spodbude za mobilnost in ukrepe za dolgotrajno brezposelne. Romunija je začela obravnavati brezposelnost mladih, zlasti v okviru sistema jamstva za mlade, njegovo izvajanje pa je v zaostanku. Napredek ni bil dosežen pri oblikovanju preglednih smernic za določanje minimalne plače. Da bi omogočil individualizirane storitve in bolj usklajeno izvajanje za vse ciljne skupine, bi javni zavod za zaposlovanje potreboval večje zmogljivosti, zlasti glede zaposlenih, in okvir za celovito izvajanje ukrepov, sofinanciranih iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

               (14)Na področju izobraževanja se Romunija sooča z več izzivi: stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej ostaja precej nad povprečjem EU; razpoložljivost in dostop do predšolske vzgoje in varstva sta omejena, zlasti na podeželju in za romsko skupnost;  udeležba pri vseživljenjskem učenju še naprej ostaja precej pod povprečjem EU; kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova ustreznost za trg dela sta neprimerni ter stopnja doseganja terciarne izobrazbe je še vedno druga najnižja v EU. Romunija je te izzive že začela obravnavati, pri čemer je na različnih področjih dosegla različen napredek, do danes pa ni videti večjih končnih rezultatov. Pri sprejetju nacionalne strategije za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja je prišlo do precejšnjega zaostanka. Nacionalni program za predšolsko vzgojo in varstvo je bil oblikovan za obdobje 2014–2019 in bo začel veljati z novim šolskim letom 2015–2016. Nacionalna strategija vseživljenjskega učenja je v zaostanku. Pripravljen je bil osnutek strategije za terciarno izobraževanje; njen namen je povečati relevantnost visokošolskega izobraževanja, tako da bo bolje usklajeno s potrebami trga dela, in izboljšati dostopnost visokošolskega izobraževanja za prikrajšane skupine. Izvedeni so bili ukrepi za izboljšanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter shem vajeništva.

               (15)Za romunski zdravstveni sistem so značilni slabi rezultati zdravljenja, slaba cenovna in geografska dostopnost, nizka stopnja financiranja in neučinkovita poraba virov. Odvisnost od bolnišnične oskrbe je precejšnja, na sistem pa negativno vplivajo tudi obsežno neučinkovito bolnišnično omrežje, šibki in razdrobljeni sistemi napotitve ter nizek delež porabe za osnovno zdravstveno varstvo. Poleg tega razširjena uporaba neformalnih plačil v javnem zdravstvenem sistemu nadalje zmanjšuje dostopnost, učinkovitost in kakovost sistema. Različni ukrepi in reforme zdravstvenega varstva so zmanjšali vrzel v financiranju ter izboljšali standard in učinkovitost storitev. Nacionalna zdravstvena strategija za obdobje 2014–2020, ki določa strateško osnovo za reforme zdravstvenega sistema, je bila odobrena decembra 2014 in jo je zdaj treba izvesti. Ministrstvo za zdravje in Nacionalni zavod za zdravstveno zavarovanje preučujeta več ukrepov, s katerimi bi se izboljšal sistem financiranja zdravstvenega varstva.

               (16)Zmanjšanje revščine in socialne izključenosti še vedno predstavlja velik izziv v Romuniji. Stopnja tveganja revščine ali socialne izključenosti se je sicer zmanjšala, vendar ostaja še vedno visoka, tj. 40 % v letu 2013, kar je precej nad povprečjem EU. Učinkovitost socialnih transferjev (razen pokojnin) pri zmanjševanju revščine se zdi omejena in je zlasti nizka v primeru otrok. Socialni transferji niso ustrezno povezani z aktivacijskimi ukrepi. Izvajanje reforme socialne pomoči iz leta 2011 je še vedno v zaostanku. Sprejetje strategije za socialno vključevanje in boj proti revščini ter pripadajočih akcijskih načrtov je bilo odloženo. Omejen napredek je bilo opaziti pri uvedbi minimalnega dohodka, ki bi z združitvijo treh obstoječih socialnih transferjev poenostavil socialno pomoč. Vlada je leta 2013 sprejela zakon o socialnem gospodarstvu, ki bi okrepil povezavo med socialnimi transferji in aktivacijskimi ukrepi, vendar parlament o zakonu še vedno razpravlja. Za integracijo romskega prebivalstva je bilo sprejetih le malo učinkovitih ukrepov. Januarja 2015 je bila z nekaj zamude sprejeta prenovljena strategija za integracijo Romov, vendar njeno izvajanje zaostaja.

               (17)[Upravna zmogljivost v Romuniji je nizka, razdrobljena in brez jasnega prenosa odgovornosti, zaradi česar negativno vpliva na konkurenčnost gospodarstva. Opredeljeni so bili temeljni vzroki za strukturno šibkost, oktobra 2014 pa je bila sprejeta strategija za soočanje z izzivi v javni upravi ter pri določanju prednostnih politik in usklajevanja skupaj z akcijskim načrtom za njeno izvajanje v obdobju 2014–2020. Izvajanje te strategije močno zamuja. Nepravilnosti pri postopkih javnega naročanja so v preteklosti povzročile precejšnje zamude pri izvajanju programov, financiranih iz skladov EU. Te nepravilnosti negativno vplivajo na poslovno okolje in zavirajo prepotrebne naložbe v infrastrukturo.

               (18)Nekaj napredka je bilo doseženega pri izboljšanju neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti sodstva, boju proti korupciji na vseh ravneh in zagotavljanju učinkovitega izvrševanja sodnih odločb. Kljub temu je izvrševanje sodnih odločb v veliko primerih še vedno šibko, omejen napredek pa je bil dosežen pri preprečevanju majhne korupcije in boju proti njej. Ta pomembna področja politike bo zajemal mehanizem za sodelovanje in preverjanje.

               (19)Podjetja v državni lasti niso dovolj produktivna, prispevajo k nelikvidnostnem gospodarstvu, predstavljajo breme za proračun sektorja država (v obliki pogojnih obveznosti) ter prispevajo 50 % vseh neplačanih davkov podjetij. Korporativno upravljanje je ključni dejavnik za določanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Trenutna ureditev upravljanja ne preprečuje političnega vmešavanja pri vsakodnevnem vodenju podjetij niti ne zagotavlja delitve med funkcijami lastništva in oblikovanja politik organov. Posebna pravila za podjetja v državni lasti so bila sistematično uvedena šele z izrednim vladnim odlokom 109/2011. Nekatera področja niso zajeta, pravila pa v praksi niso vedno upoštevana. Napredka ni bilo v zvezi z reformo korporativnega upravljanja državnih podjetij v energetskem in prometnem sektorju.

               (20)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo romunske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (21)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil romunski konvergenčni program, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (22)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Sprejme vse potrebne ukrepe za dokončanje programa finančne pomoči.

               2.Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2015 na največ 0,25 % BDP, kot je določeno v okviru aranžmaja za plačilno bilanco za obdobje 2013–2015, in v letu 2016 doseže srednjeročni proračunski cilj. Izvede celovito strategijo za izpolnjevanje davčnih obveznosti, okrepi kontrolne sisteme za boj proti delu na črno in pospeši izenačitev upokojitvene starosti za moške in ženske.

               3.Okrepi sprejemanje ukrepov na trgu dela, zlasti za neregistrirane mlade in dolgotrajno brezposelne. Zagotovi dovolj osebja za nacionalni zavod za zaposlovanje. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami oblikuje jasne smernice za pregledno določanje minimalne plače. Uvede minimalni dohodek. Poveča zagotavljanje in kakovost predšolske vzgoje in varstva, zlasti za Rome. Sprejme nacionalno strategijo za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja. Izvede nacionalno zdravstveno strategijo v obdobju 2014–2020 za odpravo slabe dostopnosti, nizke stopnje financiranja in neučinkovitih sredstev.

               4.Sprejme zakon o reformi upravljanja državnih podjetij.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Sklep Sveta 2013/531/EU z dne 22. oktobra 2013 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči Unije Romuniji (UL L 286, 29.10.2013, str. 1).

                     (9)
                  Znižanja davkov, določena v novem predlogu davčnega zakonika.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 338 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2016in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Malta bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Malto za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016
                  7
               . V njem je bil ocenjen napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Malta je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Za Malto trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na presežek v višini 0,1 % BDP do leta 2019. Strukturni saldo se bo postopno izboljšal, tako da bo Malta do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturno uravnotežen proračunski položaj. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 62,6 %, v letu 2019 pa na 55,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za obdobje 2017–2019 pa previden. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja veliko tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 skupaj, do katerega je prišlo predvsem zaradi odklona v letu 2015, kar je treba popraviti v letu 2016, politike v letu 2017 pa morajo ostati nespremenjene. Odklon iz leta 2015 je mogoče delno razložiti z nenadnim povečanjem naložb, ki je bilo v veliki meri posledica izjemno visoke porabe sredstev EU v obdobju do zaključka programskega obdobja 2007–2013. Za zmanjšanje odklona v dveletnem obdobju 2015–2016 program za stabilnost za leto 2016 vključuje dodatne ukrepe za leto 2016, ki jih še ni bilo mogoče vključiti v spomladansko napoved. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju primarnih odhodkov (za 0,16 % BDP), zlasti na področjih sredstev za zaposlene, vmesne porabe in kapitalskih transferjev. Poleg tega so se ocene nekaterih ukrepov na strani prihodkov za obdobje 2016–2019 revidirale tako, da odražajo najnovejše podatke ter dejanski učinek ukrepov za leto 2015. Skupaj ti ukrepi vplivajo na neto učinek zmanjšanja primanjkljaja za 0,2 % BDP. V primerjavi z napovedjo Komisije bi upoštevanje teh ukrepov izboljšalo strukturni napor, steber strukturnega salda pa bi kazal na določen odklon v povprečju za dveletno obdobje 2015–2016, pri čemer bi ostalo tveganje znatnega odklona v letu 2017. Napoveduje se, da bo Malta v letih 2016 in 2017 izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Malta ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)Dolgoročna vzdržnost javnih financ Malte še vedno predstavlja izziv. To je v glavnem zaradi proračunskega vpliva stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, na proračun, na primer v zdravstvenem varstvu, dolgotrajni oskrbi in pokojninah. Pokojninski sistem se sooča z dvojnim izzivom, in sicer z doseganjem vzdržnosti ter hkratnim zagotavljanjem ustreznih pokojninskih prejemkov. Odhodki za pokojnine so bili v letu 2013 nižji od povprečja EU, in sicer so znašali 9,6 % BDP, vendar naj bi se po napovedih do leta 2060 zvišali na 12,8 %, kar je med najvišjimi v EU. Vlada je marca 2016 sprejela več ukrepov za zagotovitev vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema, vendar proračunski vpliv še ni bil ocenjen. Za izboljšanje ustreznosti sistema in njegovo razširitev je minimalna nacionalna pokojnina, za katero se plačujejo prispevki, v letu 2016 še naprej rasla, da bi do leta 2027 dosegla 60 % mediane dohodka. Uspešnost reforme bo odvisna od ohranjanja zaposljivosti starejših generacij. Poleg pokojnin naj bi se javni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo povečevali hitreje od povprečja EU, ki znaša 2,1 % oziroma 1,2 % BDP. Organi so sprejeli strategijo nacionalnega zdravstvenega sistema in izvajajo pregled porabe v zdravstvenem varstvu z namenom izboljšanja učinkovitosti odhodkov. Vendar mora do prihrankov na podlagi teh prizadevanj še priti. Vzdržnost bi dolgoročno imela koristi od uporabe morebitnih prihrankov pri obravnavanju napovedane rasti odhodkov.

               (7)Izvedene so bile znatne naložbe, vendar so rezultati izobraževanj in usposabljanj še vedno pod zastavljenim ciljem. To vpliva na kakovost ponudbe delovne sile in stopnjo udeležbe na trgu dela. Stopnja izobrazbe delovne sile na Malti je še vedno med najnižjimi v EU. Malta izvaja celovito strategijo za vseživljenjsko učenje, vendar je udeležba v programih vseživljenjskega učenja še vedno omejena, zlasti med tistimi z nizko izobrazbo. Izzivi na tem področju vključujejo ciljno usmerjeno ozaveščanje, boljši dostop do usposabljanja ter partnerstva med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter delodajalci. Leta 2015 je bilo sprejeto pravno obvestilo o ustanovitvi inštituta za stalno strokovno izpopolnjevanje učiteljev (inštitut za izobraževanje). Glavni cilji inštituta so: (i) učiteljem zagotoviti spretnosti, ki jih potrebujejo pri svojih vsakodnevnih poklicnih dejavnostih; (ii) delovati kot vozlišče za učitelje, da se srečujejo in izmenjajo izkušnje, ter (iii) spodbujati vodenje izobraževanja. Inštitut začenja delovati, postal pa naj bi glavna gonilna sila pri obravnavanju potreb po strokovnem izpopolnjevanju učiteljev. Napredek na tem področju bo treba spremljati.

               (8)Razen enkratnih obsežnih naložbenih projektov v obdobju 2014–2015 je raven naložb na Malti nizka, kar odraža strukturne spremembe v gospodarstvu in ozka grla. To je predvsem posledica vse večjega pomena manj kapitalsko intenzivnih storitvenih sektorjev, kar zmanjšuje prihodnje naložbene potrebe gospodarstva. Kljub temu ostajajo prisotni nekateri izzivi, ki vplivajo na naložbene dejavnosti v državi, na primer nezadostne zmogljivosti za inovacije, ozka grla pri spretnostnih in znanjih, neučinkovitost javne uprave in pravosodnega sistema, regulativne obremenitve in večji prometni zastoji.

               (9)Prometna in logistična infrastruktura je ena glavnih ovir za tuje naložbe. Za gospodarstvo Malte so zunanji stroški prometa precejšnji. Ti izhajajo predvsem iz neučinkovite rabe državnega prometnega omrežja in pomanjkanja prave alternative uporabi osebnih avtomobilov. Poleg tega veliko število osebnih vozil, onesnaževanje in prometni zastoji predstavljajo izzive za vzdržnost nacionalnega prometnega sektorja. Izvedena ni bila še nobena celovita prometna strategija, čeprav je razvoj nacionalne prometne strategije in osrednjega načrta predpogoj za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020), ki se bodo uporabili za sofinanciranje naložb v promet.

               (10)Vlada je sprejela več ukrepov za izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Ti ukrepi so bili usmerjeni k zagotavljanju lastniškega in tveganega kapitala, ki je bil v zadnjih letih opredeljen kot ozko grlo. Poleg tega prihodnji ukrepi vključujejo vzpostavitev centralnega registra posojil in razvojne banke ter platforme malteške borze, oblikovane posebej za pomoč MSP pri zbiranju sredstev prek kapitalskega trga. Težave na področju dostopa do nebančnih instrumentov ostajajo, vendar imajo MSP na Malti večje koristi od boljšega financiranja, kot jih imajo MSP v mnogih drugih državah članicah EU.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Glede na visoko tveganje znatnega odklona doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 tako, da sprejme ustrezne strukturne ukrepe. Pospeši ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

               2.Sprejme ukrepe za okrepitev ponudbe delovne sile, zlasti z večjo udeležbo nizkokvalificiranih oseb v okviru vseživljenjskega učenja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.