				|

		52014PC0436

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Sklepa 2010/284/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki /* COM/2014/0436 final */

			   	Priporočilo
za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Sklepa 2010/284/ES o obstoju
čezmernega primanjkljaja v Češki republiki
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije (PDEU), zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       S sklepom Sveta 2010/284/EU z
dne 2. decembra 2009[1]
je bilo po priporočilu Komisije odločeno, da v Češki republiki
obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi primanjkljaj
sektorja država v Češki republiki za leto 2009 po pričakovanjih
dosegel 6,6 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo
3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v
letu 2009 po pričakovanjih dosegel 35,5 % BDP, kar je precej pod
referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[2].
(2)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU in
členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija
1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem[3]
po priporočilu Komisije na Češko republiko naslovil priporočilo,
v skladu s katerim naj bi ta država čezmerni primanjkljaj odpravila
najpozneje do konca leta 2013. Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       V skladu s členom 4
Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama,
Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3
Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o
postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o
ustanovitvi Evropske skupnosti[4],
morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno
sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter
drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in
1. oktobrom.
(4)       Svet bi moral odločitev
o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na
podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega bi moral Svet sklep o obstoju
čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže,
da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne
vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe[5].
(5)       Na podlagi podatkov, ki jih
je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Češka republika poslala
pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2014
je ugotovljeno naslednje:
–
Potem ko je dosegel najvišjo vrednost
leta 2009 s 5,8 % BDP, se je primanjkljaj sektorja država v
Češki republiki zmanjševal in leta 2013 dosegel 1,5 % BDP, kar
je v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. To izboljšanje je bilo
posledica konsolidacije na strani odhodkov in prihodkov, zlasti zaradi
povečanja posrednih davkov in zmanjšanja javnih naložb.
–
V konvergenčnem programu Češke republike
za leto 2014 je predvideno, da se bo primanjkljaj sektorja država povečal,
in sicer na 1,8 % BDP v letu 2014 ter na 2,3 % BDP v letu 2015,
medtem ko napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 ob predpostavki nespremenjenih
politik predvidevajo, da bo primanjkljaj sektorja država v letu 2014 dosegel
1,9 % BDP, v letu 2015 pa 2,4 % BDP.. Tako naj bi primanjkljaj v
obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 %
BDP.
–
Strukturni saldo, tj. saldo sektorja država,
prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in
drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2009 in 2013 vsako leto izboljšal
za povprečno 1,4 % BDP. Po napovedih naj bi se v letu 2014 zmanjšal
za 1 % BDP (na –1,1 % BDP), v letu 2015 pa še za nadaljnjega
0,8 % BDP ob predpostavki nespremenjenih politik.
–
Delež javnega dolga v BDP se je
med letoma 2009 in 2013 povečal za 11,5 odstotnih točk in dosegel
46 %. Glede na napovedi Komisije iz pomladi 2014
naj bi se dolg sektorja država v letu 2014 začasno zmanjšal na 44,4 %
BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 45,8 % BDP.
(6)       Svet poudarja, da za
Češko republiko z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila
čezmerni primanjkljaj, velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast,
zato bi morala še naprej dosegati ali presegati srednjeročni cilj, kar
zadeva strukturni saldo.
(7)       V skladu s členom
126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja
razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici
po mnenju Sveta odpravljen.
(8)       Po mnenju Sveta je bil
čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato bi bilo
treba Sklep 2010/284/EU razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni
primanjkljaj v Češki republiki odpravljen.
Člen 2
Sklep 2010/284/EU se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Češko
republiko.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 125, 21.5.2010, str. 36.
[2]               Primanjkljaj in dolg sektorja država za leto 2009 sta
bila naknadno popravljena na 5,8 % BDP oziroma 34,6 % BDP.
[3]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[4]               UL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[5]               V skladu z dokumentom „Podrobna navodila za izvajanje
Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov
stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC0021

Priporočilo priporočilo Sveta z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj  /* SEK/2006/0021 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 11.1.2006SEC(2006) 21 končnoPriporočiloPRIPOROČILO SVETAz namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj(predložena s strani Komisije)PriporočiloPRIPOROČILO SVETAz namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljajSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(7) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:1.  Člen 104 Pogodbe določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se zagotovi, da se države članice izognejo čezmernim javnofinančnim primanjkljajem ali da zmanjšajo take primanjkljaje, ko do njih pride.2.  V skladu s točko 5 Protokola o zadevnih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske se obveznost iz člena 104(1) Pogodbe za izogibanje čezmernim javnofinančnim primanjkljajem ne uporablja za Združeno kraljestvo, razen v primeru, če preide v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije[1]. Medtem ko je v drugi fazi ekonomske in monetarne unije, si mora Združeno kraljestvo v skladu s členom 116(4) Pogodbe prizadevati za izogibanje čezmernim primanjkljajem.3.  Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.4.  Svet je dne [24. januarja 2006] v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločil, da čezmerni primanjkljaj v Združenem kraljestvu obstaja.5.  V skladu s členom 104(7) Pogodbe in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[2] (ki je del Pakta stabilnosti in rasti) mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se to stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v danem roku odpravi. Priporočilo mora postaviti največ šestmesečni rok, da zadevna država članica sprejme učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ter rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki bi se moral odpraviti v letu (proračunsko leto v primeru Združenega kraljestva), ki sledi letu, v katerem je bil primanjkljaj ugotovljen, razen če ni posebnih okoliščin. Pri odločanju, ali posebne okoliščine obstajajo, je treba upoštevati „pomembne dejavnike“, kakor je pojasnjeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 tudi opredeljuje, da mora Svet v priporočilu državi članici za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja zahtevati, da mora država članica doseči minimalno letno izboljšanje strukturnega salda, pri čemer je merilo najmanj 0,5 % BDP.6.  Komisija je v svojih napovedih iz jeseni 2005 predvidela, da bi se na podlagi nespremenjenih politik javnofinančni primanjkljaj povišal s 3,2 % BDP v proračunskem letu 2004/05 na 3,4 % v 2005/06, preden pade na 3,2 % v 2006/07 in na 3,0 % v 2007/08. Realna rast BDP, ki sledi izidu v višini 3,2 % v 2004, je bila predvidena, da se bo upočasnila na 1,6 % v 2005, preden si opomore na 2,3 % v 2006 in na 2,8 % v 2007. Ker je pozitivna proizvodna vrzel v letu 2004 postala negativna v letu 2005, se za ciklično prilagojeni primanjkljaj predvideva, da pade z nekoliko nad 3,5 % BDP v 2004 na rahlo nad 3 % BDP v 2005. Ker bi se negativna proizvodna vrzel v letu 2006 povečala, se predvideva, da se bo ciklično prilagojeni primanjkljaj še nadalje občutno skrčil in znašal rahlo nad 2,5 % BDP v 2007. Kot posledica obstoja znatnih dejanskih in predvidenih primarnih primanjkljajev je bruto javni dolg narasel s 40,8 % BDP v proračunskem letu 2004/05, da doseže okoli 44,5 % BDP v 2007/08.7.  Po napovedih služb Komisije iz jeseni je Združeno kraljestvo objavilo proračunske ukrepe v predproračunskem poročilu, ki je bilo predloženo Parlamentu 5. decembra 2005. V čistih številkah, stroški teh ukrepov organov Združenega kraljestva v primerjavi z izhodiščem objavljene politike (kakor je predvideno v napovedih iz jeseni) pomenijo zmanjšanje za skoraj 0,1 odstotnih točk BDP v trenutnem proračunskem letu in za povečanje 0,1 odstotnih točk BDP v 2006/07. Ob upoštevanju teh strukturnih ukrepov se še vedno pričakuje [s strani Komisije], da bo do 2006/07 primanjkljaj presegel 3 % BDP, na okoli 3,1 % BDP v 2006/07. Organi Združenega kraljestva na podlagi predproračunskega poročila pričakujejo, da bo primanjkljaj v 2006/07 pod 3 %.8.  V primeru Združenega kraljestva upoštevanje pomembnih dejavnikov, kakor je pojasnjeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in ocenjeno v poročilu Komisije na podlagi člena 104(3), ker so po njihovi lastni zaslugi sorazmerno ugodni, ne kaže na obstoj posebnih okoliščin, ki upravičujejo odpravo standardnega roka za zmanjšanje primanjkljaja. Medtem ko je zlasti pričakovati, da bi se negativna proizvodna vrzel med 2005 in 2006 povečala na 0,5 odstotne točke, se za proizvodno vrzel v napovedih služb Komisije iz jeseni pričakuje okrepitev na ravni trenda pozno v letu 2005 in doseganje približne rasti na ravni trenda po letu 2006. Ukrepi, objavljeni v predproračunskem poročilu, bistveno ne vplivajo na ta profil rasti. Ciklično prilagojeni primanjkljaj je bil v napovedih služb Komisije ocenjen, da se med letoma 2005 in 2006 izboljša za 0,3 odstotne točke BDP; to izboljšanje se lahko pričakuje okoli 0,4 odstotne točke BDP po tem, ko se upoštevajo ukrepi v predproračunskem poročilu. Zato je na podlagi objavljenih politik rast proizvodne vrzeli predvidena, da ostane precej izrazita v primeru zmernega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja, vendar z dejanskim primanjkljajem, ki ostaja rahlo nad referenčno vrednostjo. Na tej podlagi bi uporaba letnega izboljšanja merila najmanj 0,5 % BDP zahtevala le nadaljnjo majhno stopnjo prizadevanja proračunske politike. V skladu s tem, ker celovita uspešnost rasti v Združenem kraljestvu ostaja kar zadovoljiva in je odprava čezmernega primanjkljaja zahtevala le skromno izboljšanje strukturnega javnofinančnega salda, je treba zmanjšanje proračuna zaključiti najkasneje do proračunskega leta 2006/07.9.  Po mnenju Sveta morajo ukrepi konsolidacije proračuna zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa biti usmerjeni k povečanju kakovosti javnih financ in okrepitvi potencialne rasti gospodarstva. Zmanjšanje proračuna v Združenem kraljestvu mora biti skladna s temi cilji.PRIPOROČA:-  Organi Združenega kraljestva morajo v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 kar najhitreje odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in najkasneje v proračunskem letu 2006/07.-  Organi Združenega kraljestva morajo javnofinančni primanjkljaj znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način in v ta namen zagotoviti izboljšanje strukturnega salda za najmanj 0,5 odstotne točke BDP med proračunskima letoma 2005/06 in 2006/07.Svet določa organom Združenega kraljestva rok [24. julij 2006], da v ta namen sprejme učinkovite ukrepe.Poleg tega Svet poziva organe Združenega kraljestva, naj po tem, ko se je čezmerni primanjkljaj zmanjšal, zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, da (i) se zagotovi varnostna rezerva glede na prag v višini 3 % BDP; (ii) se ob upoštevanju gospodarskega in proračunskega vpliva staranja prebivalstva ohrani varna raven dolga; in da se (iii) ob upoštevanju (i) in (ii) omogoči proračunski manevrski prostor, zlasti glede potreb javnih naložb.To priporočilo je naslovljeno na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] Spletna stran http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html.[2] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za obdobje 2012–2017

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/24

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za obdobje 2012–2017
   2013/C 217/07
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav ali vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2012 in podal mnenje o programu Finske za stabilnost za obdobje 2012–2015.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je Komisija 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Komisija je 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Finsko, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo spremljanje in ukrepanje politike. Stalno pozornost je treba namenjati zlasti občutnemu poslabšanju stanja tekočega računa in šibkemu izvozu zaradi industrijskega prestrukturiranja, pa tudi stroškovnim in nestroškovnim dejavnikom konkurenčnosti.

               (9)

               Finska je 18. aprila 2013 predložila svoj nacionalni program reform za leto 2013 in svoj program za stabilnost za obdobje 2012–2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Finska na splošno zdrave javne finance ter da je z namenom približevanja srednjeročnemu proračunskemu cilju sprejela ukrepe za povečanje prihodkov in nadzor nad odhodki. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, je verjeten. Napovedana rast za leto 2013 je podobna tisti iz pomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2013, za leto 2014 pa je za 0,6 odstotne točke višja kot v pomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2013. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je uravnotežiti finance centralne države in poskrbeti, da se bo delež dolga centralne države v BDP do leta 2015 začel zmanjševati. V programu za stabilnost je uvedena sprememba srednjeročnega proračunskega cilja z 0,5 % na – 0,5 %. Novi srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost je predvideno, da bo država dosegla srednjeročni proračunski cilj do leta 2014 in ga nato ohranjala do leta 2017. Glede na (preračunani) strukturni saldo na podlagi informacij iz programa za stabilnost Finska v letu 2012 ni dosegla predhodno zastavljenega srednjeročnega proračunskega cilja, kakor tudi ne bo dosegla novega srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2013.
               V programu za stabilnost je napovedano izboljšanje (preračunanega) strukturnega proračunskega salda z – 1 % BDP leta 2012 na – 0,9 % BDP v letu 2013. Med letoma 2014 in 2017 naj bi se ta delež gibal med – 0,6 % in – 0,7 % BDP. Leta 2012 so se neto odhodki Finske povečali za 0,4 %, kar še vedno ne presega veljavne referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Zaradi negativne realne rasti BDP v letu 2012 se ocenjuje, da manjša strukturna prilagoditev zadošča. V letu 2013 se (preračunani) strukturni proračunski saldo Finske izboljšuje, njeni neto odhodki države pa bodo od referenčne vrednosti za odhodke predvidoma odstopali za samo 0,1 % BDP. Glede na obsežno negativno proizvodno vrzel Finske se to zdi ustrezno. V skladu z napovedmi se bo (preračunani) strukturni proračunski saldo Finske v letu 2014 še naprej izboljševal in dosegel – 0,6 % BDP ter se s tem dovolj približal srednjeročnemu proračunskemu cilju. Glede na pomladansko napoved služb Komisije iz leta 2013 naj bi Finska leta 2014 srednjeročni proračunski cilj že v celoti dosegla. Na splošno bi to pomenilo izpolnjevanje zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Konsolidirani bruto dolg sektorja države je leta 2012 znašal 53 % BDP in bo glede na programa za stabilnost do konca programskega obdobja ostal pod 60 % BDP. V programu za stabilnost je napovedano zmanjšanje ravni dolga v letih 2016 in 2017. Dolgoročna vzdržnost je še vedno največji izziv za fiskalno politiko. Zaradi vpliva, ki ga bo imelo staranje prebivalstva na izdatke za pokojnine, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, je bila ugotovljena vrzel v vzdržnosti, ki jo je treba nenehno spremljati.

               (11)

               Rast produktivnosti v javnem sektorju ni bila skladna z rastjo produktivnosti v širšem gospodarstvu, hkrati pa se povečuje breme, povezano s staranjem prebivalstva. Določena so bila načela za reformo strukture občin, vendar bodo združitve občin še naprej prostovoljne, čeprav bodo na voljo finančne spodbude centralne ravni države. Reforma sektorja socialnih in zdravstvenih storitev, ki je v teku, predvidoma ne bo znatno zmanjšala števila okrožij, v katerih je organizirano zagotavljanje zdravstvenih storitev.

               (12)

               Izvedeni so bili ukrepi za zmanjšanje brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, med katerimi so pobuda „jamstvo za mlade“, začasni program za mlade odrasle, namenjen pridobivanju znanja in spretnosti, ter pilotni program za dolgotrajno brezposelne. Ta programa sta bila v letu 2013 dopolnjena z uvedbo finančne podpore za vajeništva v okviru „jamstva za mlade“ in sta dobrodošla zlasti glede na pričakovano rast stopnje brezposelnosti. Te ukrepe je zdaj treba izvajati z močnim poudarkom na izboljšanju ravni znanja in spretnosti ciljnih skupin ter njihovega položaja na trgu dela. Povečati je treba delež zaposlenosti starejših delavcev, da se bodo v prihodnje zagotovile vzdržne javne finance in zadovoljilo povpraševanje po delovni sili. Obseg delovno sposobnega prebivalstva na Finskem upada. Doseženi so bili dogovori o več ukrepih v zvezi z možnostmi predčasne upokojitve, kot so zvišanje starostne meje za delno upokojitev, ukinitev možnosti predčasne upokojitve z malusi ter zvišanje starostne meje za prehod iz brezposelnosti v upokojitev. Vendar pa se pričakovana življenjska doba podaljšuje hitreje, kot je bilo predvideno v pokojninski reformi iz leta 2005, in trenutna zakonsko predpisana upokojitvena starost bi se lahko sčasoma izkazala za prenizko, da bi omogočala zadostne pokojnine. Vlada se je v svojem programu za stabilnost zavezala, da bo do leta 2025 dejansko upokojitveno starost povečala na 62,4 let, kar pa je še vedno malo glede na pričakovano življenjsko dobo in demografske izzive. Izvedba teh dogovorjenih ukrepov je še naprej kratkoročna prednostna naloga.

               (13)

               Regulativne ovire v storitvenem sektorju na Finskem so še vedno restriktivne, za maloprodajni ter druge pomembne sektorje pa je značilna visoka tržna koncentracija. K uspešnemu reševanju sedanjih težav bi morale prispevati predvidene spremembe zakona o konkurenci v zvezi s prevladujočim položajem trgovcev z živili, cilji programa za spodbujanje zdrave konkurence v smislu večjega nadzora nad tem sektorjem ter odprava nepotrebnega omejevanja konkurence v veljavni zakonodaji, kot je zakonodaja o prostorskem načrtovanju in gradnji. K učinkovitejši konkurenčni politiki in povečanju njenih splošnih koristi bi morala prispevati tudi združitev organa, pristojnega za konkurenco, in agencije za varstvo potrošnikov, ob povečanju njenega proračuna in širših pooblastilih, ki bodo zajemala tudi nevtralnost konkurence med zasebnimi in javnimi akterji. Globe na področju prava konkurence so na Finskem od nekdaj nizke, zato se v letu 2013 načrtuje izvedba raziskave, ki bo podlaga za nadaljnje reforme, usmerjene v povečanje odvračilnega učinka teh glob.

               (14)

               Rast produktivnosti na Finskem še naprej zaostaja za rastjo plač, mednarodna konkurenčnost pa se je zmanjšala, na kar kaže tudi vse manjši tržni delež finskega izvoza. Raven naložb v raziskave, razvoj in inovacije je še naprej visoka, pri tem pa je odločilno, kako učinkovito te raziskave privedejo do inovacij in nastanka novih podjetij z visoko rastjo, ki lahko vstopijo na hitro rastoče izvozne trge ter povečajo mednarodno konkurenčnost. Kratkoročno bi morala Finska izvesti nedavno sprejete politike in ukrepe za izboljšanje raziskovalnega in inovacijskega sistema, kot je to novi akcijski načrt, ter na podlagi obstoječih vrednotenj in poročila o napovedih za prihodnost, ki se trenutno pripravlja, po potrebi predlagati nadaljne reforme. Cene energentov in dela so bile opredeljene kot vhodne cene, ki povečujejo stroške finskih proizvajalcev. Rast plač je bila v zadnjih letih zmerna zaradi sedanjega tristranskega dogovora o plačah, ki preneha veljati v letu 2013. Zato je zaskrbljujoče, da socialni partnerji še niso sklenili novega dogovora.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Finske. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 5 v nadaljevanju.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 3 do 5 v nadaljevanju.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (6). Finska bi kot država, katere valuta je euro, morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2013–2014 ukrepa, tako da:

               1.

               Še naprej izvaja rasti prijazno fiskalno politiko in ohranja trden fiskalni položaj, kakor je predvidela, ter zagotavlja doseganje srednjeročnega proračunskega cilja do konca programskega obdobja. Še naprej izvaja letne presoje obsega vrzeli v vzdržnosti, povezane s staranjem prebivalstva, ter javnofinančne prihodke in odhodke prilagaja glede na dolgoročne cilje in potrebe. Zagotovi stroškovno učinkovitost in vzdržnost sistema dolgotrajne oskrbe ter večjo pozornost nameni preprečevanju, rehabilitaciji in samostojnemu življenju.

               2.

               Zagotovi dosledno izvajanje tekočih upravnih reform v zvezi s strukturo občin, da bi dosegla večjo učinkovitost in prihranek stroškov pri zagotavljanju javnih storitev, vključno s socialnimi in zdravstvenimi storitvami.

               3.

               Izvede dodatne ukrepe za povečanje zaposlovanja starejših delavcev, vključno s povečanjem njihove zaposljivosti in zmanjšanjem možnosti predčasnega umika s trga dela, zvišanjem dejanske upokojitvene starosti tako, da upokojitveno starost ali pokojninske prejemke prilagodi glede na spremembe pričakovane življenjske dobe. Izvaja tekoče ukrepe za izboljšanje položaja mladih in dolgotrajno brezposelnih na trgu dela ter pozorno spremlja njihov učinek, pri čemer posebno pozornost nameni razvoju znanj in spretnosti, ki se zahtevajo za razpisana delovna mesta.

               4.

               Z izvajanjem novega programa za spodbujanje zdrave konkurence nadaljuje prizadevanja za krepitev konkurence na proizvodnem in storitvenem trgu, zlasti v maloprodajnem sektorju.

               5.

               Okrepi zmogljivost Finske za zagotavljanje inovativnih proizvodov in storitev ter podjetij z visoko rastjo v hitro se spreminjajočih razmerah in še naprej izvaja diverzifikacijo industrije; še naprej izboljšuje energetsko učinkovitost gospodarstva. V sedanjih razmerah nizke rasti podpre usklajevanje realne rasti plač z rastjo produktivnosti, pri tem pa v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev in ravna v skladu z nacionalnimi praksami.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (4)  UL C 219, 24.7.2012, str. 28.

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (6)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0014

Priporočilo za Mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2004–2007  /* SEK/2005/0014 končno */

	Bruselj, 11.1.2005SEK(2005) 14 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2004–2007(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji do 1. marca 1999 predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe mora Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je preučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko prav tako prouči Svet v skladu z istimi postopki.Švedska je svoj prvi konvergenčni program, ki je obravnaval obdobje 1998–2001, predložila 23. decembra 1998, Svet pa ga je ocenil 8. februarja 1999. Vsako naslednje leto so bile predložene dopolnitve. Švedska je zadnjo dopolnitev svojega konvergenčnega programa predložila 18. novembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3], ki ga je potrdil Svet. Ocena je naslednja:-  Šesta dopolnitev konvergenčnega programa Švedske obravnava obdobje 2004–2007 in je bila predložena Komisiji 18. novembra. Program temelji na finančnem zakonu za leto 2005, ki ga je parlament sprejel 16. decembra 2004. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“[4], čeprav niso vsi podatki popolnoma usklajeni s standardi ESR 95.-  Dopolnitev iz leta 2004 predvideva 3,5 % rast BDP leta 2004, 3,0 % leta 2005, 2,5 % leta 2006 in 2,3 % leta 2007. Kljub visoki rasti leta 2004 je bila rast zaposlenosti negativna, pričakuje pa se oživitev v prihodnjih letih. Na splošno se na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov makroekonomski scenarij, ki je temelj dopolnitve, zdi uresničljiv in se večinoma sklada z oceno služb Komisije, vključno z napovedmi iz jeseni 2004. Poleg tega so predpostavke o rasti za zadnja leta videti previdne in pod ocenjenimi stopnjami potencialne rasti.-  Inflacija je na Švedskem postopoma upadala od začetka leta 2003, kar je delno posledica prejšnjih povišanj cen energije, ki ne spadajo v temeljno referenčno obdobje, in je trenutno precej pod 2 % ciljno stopnjo, ki jo je določila Riksbank. Krona je bila v letih 2003 in 2004 relativno stabilna glede na euro, pred nedavnim pa je prišlo do apreciacije, ki odseva stabilno makroekonomsko okolje in dobre obete za rast na Švedskem, znatne tekoče proračunske presežke ter tržna pričakovanja glede relativno višjih referenčnih mer v letu 2005. V preteklem letu je bil donos švedskih vladnih obveznic skladen s trendi večjih obvezniških trgov. Pozitivna razlika v donosu med dolgoročnimi vladnimi obveznicami na Švedskem in euroobmočjem je v zadnjih letih nihala okoli 50 odstotnih točk, vendar se je v letu 2004 zmanjšala.-  Proračunski okvir na Švedskem obsega cilje javnofinančnega presežka, merjenega povprečno glede na celoten cikel, v višini 2 % BDP, večletne nominalne zgornje meje za stroške institucionalnih enot centralne ravni države in obveznost proračunskega ravnovesja za institucionalne enote lokalne ravni države. Dopolnitev predvideva javnofinančni presežek v višini 0,7 % leta 2004, 0,6 % leta 2005, 0,4 % leta 2006 in 0,9 % v zaključnem letu 2007. Tako delež odhodkov kot delež prihodkov postopoma upadata skozi obravnavano obdobje. Če se za upoštevanje ocenjenega vpliva cikla uporablja skupna metodologija, je ciklično prilagojeni proračunski saldo v presežku skozi vse obravnavano obdobje. V primerjavi s predhodnimi dopolnitvami so bili proračunski cilji za 2005 in 2006 revidirani navzdol, čeprav so sedaj predvideva precej višja rast. To je mogoče delno obrazložiti z nižjimi predvidenimi davčnimi prihodki na podlagi novih rezultatov. Davčne olajšave, ki sta jih uvedla zakon iz pomladi 2004 in proračun 2005, prav tako prispevajo k predvidenemu rahlemu pojemanju v letih 2005 in 2006. Medtem ko se za pokojninski sistem in podsektor institucionalnih enot lokalne ravni države pričakujeta stabilna presežka, se primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države v letih 2005 in 2006 zvišuje, kar je vzrok slabšega javnofinančnega položaja za ti leti. Leta 2007 so predvideni nižji javni odhodki.-  Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani se zdijo proračunske projekcije uresničljive in Švedska je tradicionalno uspešna pri spoštovanju zgornjih pragov, določenih za odhodke. Poleg tega je videti, da se finančno stanje na ravni institucionalnih enot lokalne ravni države izboljšuje. Po drugi strani so bili prihodki v zadnjih nekaj letih precej nestanovitni. Ob tem je glede na zgornje pragove javnofinančnih izdatkov proračunska rezerva zelo omejena, ne samo za leto 2004, marveč, v skladu s proračunom za 2005, tudi za leti 2005 in 2006. Vrh tega lahko volitve, ki bi morale po načrtih potekati leta 2006, vplivajo na proračun za navedeno leto. Glede na to oceno tveganja se proračunska politika iz programov zdi zadostna za ohranitev srednjeročnega proračunskega položaja „blizu ravnovesja ali v presežku“, kakor za celotno obdobje programa zahteva pakt za stabilnost in rast. Prav tako tudi zagotavlja zadostno varnostno rezervo pred prekoračitvijo 3 % praga proračunskega primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih. Vendar ciklično prilagojeni proračunski položaj ter povprečni presežki v programskem obdobju ostajajo pod nacionalnim ciljem o 2 % presežku v BDP.-  Predvideva se, da bo delež bruto javnega dolga – ki je od leta 2000 pod 60 % BDP – še naprej upadal in dosegel 49 % BDP leta 2007. Zadolženost povzroča predvsem sektor institucionalnih enot centralne ravni države, ki beleži proračunske primanjkljaje, presežek v pokojninskem sistemu pa je predvsem namenjen naložbam v nejavne dejavnosti, kar upočasnjuje zmanjšanje deleža javnega dolga. Neto delež dolga finančnih dejavnosti se bo po predvidevanjih izboljšal, in sicer z -2 % BDP leta 2004 na pod -4 % BDP leta 2007. Te projekcije se zdijo umestne.-  Program pomeni revizijo širšega vladnega programa strukturnih reform, ki se osredotoča na izboljšanje delovanja trga dela, povečanje zaposlenosti in zmanjšanje števila delovnih dni, izgubljenih zaradi bolniškega dopusta. Izvajal se je širok razpon ukrepov, rezultati pa so bili doslej neenotni. Nadaljnji korak k dovršitvi davčne reforme in k dodatni razbremenitvi obdavčitve dela je bil storjen v okviru strategije „ekološke zamenjave davkov“, čeprav so to delno ublažila povišanje davčnih stopenj institucionalnih enot lokalne ravni države tako leta 2003 kot leta 2004. Dovršitev davčne reforme in prizadevanja za doseganje temeljnih ciljev politike glede povečanja zaposlenosti, zmanjšanja števila prejemnikov socialne varnosti in števila dni bolniškega dopusta so še vedno prednostne naloge v okviru zdravih javnih financ.-  Videti je, da je Švedska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost stanja javnih financ. Če hoče država zagotoviti popolno vzdržnost stanja skozi čas, mora zapolniti vrzel v višini okoli 2 % BDP. Izračun temelji na predvidenem povečanju deleža odvisnih priletnih oseb in na obstoječih trendih za odhodke za zdravstvo, udeležbo delovne sile in zaposlovanje. Brez nadaljnjih reform, ki bi te trende spremenile, bo prizadevanje za doseganje presežka v višini 2 % BDP v naslednjih desetih letih, v skladu s proračunskim ciljem vlade, ključni faktor za zagotovitev dolgoročne stabilnosti.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |COM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | ni podatkov |KP nov. 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | KP nov. 20042 | 1,3 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |COM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | ni podatkov |KP nov. 20032 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |COM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | ni podatkov |KP nov. 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |COM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | ni podatkov |KP nov. 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | ni podatkov |Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |COM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | ni podatkov |KP nov. 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |COM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | ni podatkov |KP nov. 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | ni podatkov |1 V dopolnitvi konvergenčnega programa švedski organi navajajo primarni saldo brez neto obresti, ne pa, kakor je običajno, brez bruto obresti. Kljub temu je na podlagi uporabe podatkov iz dopolnitve programa primarni saldo v preglednici naveden brez bruto obresti. 2 Sprememba, izražena v %, od decembra do decembra. 3 Zaradi primerjave se neto posojanje, zabeleženo za leti 2002 in 2003, nanaša na številke, ki so bile izračunane z upoštevanjem periodičnega obračunavanja davkov (čeprav ta računovodska sprememba ni bila formalno uvedena pred letom 2004). 4 Izračun služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. Viri: Dopolnitev konvergenčnega programa Švedske, november 2003 in november 2004 (KP); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske in ga posreduje Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2004–2007SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne [18. januarja] 2005 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Švedske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Zlasti nekateri podatki niso povsem usklajeni s standardi ESR 95. V skladu s tem mora Švedska doseči skladnost z zahtevami za podatke.2.  Makroekonomski scenarij, ki je podlaga programa, predvideva realno rast BDB, ki se z visokih 3,5 % leta 2004 polagoma umirja na 3,0 % leta 2005 do povprečnih 2,4 % v letih 2006–07. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da scenarij odseva uresničljive predpostavke o rasti. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije.3.  Proračunski okvir obsega cilje javnofinančnega presežka, merjenega povprečno glede na celoten cikel, v višini 2 % BDP, večletne nominalne zgornje meje za stroške institucionalnih enot centralne ravni države in obveznost proračunskega ravnovesja za institucionalne enote lokalne ravni države. Dopolnitev predvideva javnofinančni presežek v višini 0,7 % leta 2004, 0,6 % leta 2005, 0,4 % leta 2006 in 0,9 % v zaključnem letu 2007. Tako delež odhodkov kot delež prihodkov postopoma upadata skozi obravnavano obdobje. Če se za upoštevanje ocenjenega vpliva cikla uporablja skupna metodologija, je ciklično prilagojen proračunski saldo v presežku skozi vse obravnavano obdobje. Vendar pa ostajajo ciklično prilagojeni proračunski saldo ter povprečni presežki v programskem obdobju pod nacionalnim ciljem o 2 % presežku v BDP. Medtem ko se za pokojninski sistem in podsektor institucionalnih enot lokalne ravni države pričakuje presežek, se primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države zvišuje v letih 2005 in 2006, kar je razlog za slabši javnofinančni položaj za ti leti. Leta 2007 se predvidevajo nižji javni odhodki.4.  Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani se zdijo proračunske projekcije uresničljive in Švedska je tradicionalno uspešna pri spoštovanju zgornjih pragov, določenih za izdatke. Poleg tega je videti, da se finančno stanje na ravni institucionalnih enot lokalne ravni države izboljšuje. Po drugi strani so bili prihodki v zadnjih letih precej nestanovitni. Ob tem je glede na zgornje pragove javnofinančnih izdatkov proračunska rezerva zelo omejena, ne samo za leto 2004, marveč, v skladu s proračunom za 2005, tudi za leti 2005 in 2006. Vrh tega lahko na proračun za navedeno leto vplivajo volitve, ki bi morale po načrtih potekati leta 2006.5.  Glede na to oceno tveganja se proračunska politika iz programov zdi zadostna za ohranitev srednjeročnega proračunskega položaja „blizu ravnovesja ali v presežku“, kakor za celotno obdobje programa zahteva pakt za stabilnost in rast. Prav tako tudi zagotavlja zadostno varnostno rezervo pred prekoračitvijo 3 % praga proračunskega primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih.6.  Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 51,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo do leta 2007 delež javnega dolga znižal na 49,0 % BDP.7.  Videti je, da je Švedska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Če hoče država zagotoviti popolno vzdržnost stanja skozi čas, mora zapolniti vrzel v višini okoli 2 % BDP. Izračun temelji na predvidenem povečanju deleža odvisnih priletnih oseb in na obstoječih trendih za izdatke za zdravstvo, udeležbo delovne sile in zaposlovanje. Brez nadaljnjih reform, ki bi te trende spremenile, bo usmerjenost v doseganje presežka v višini 2 % BDP v naslednjih desetih letih v skladu s proračunskim ciljem vlade ključni faktor za zagotovitev dolgoročne stabilnosti.Ključne projekcije dopolnitve konvergenčnega programa Švedske2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realna rast BDP (%) Inflacija po HICP (%) Javnofinančni saldo (% BDP) Primarni saldo (% BDP) Ciklično prilagojeni saldo (% BDP)1 Bruto javni dolg (% BDP) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 ni podatkov 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 ni podatkov 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Izračuni služb Komisije na podlagi uporabe skupno dogovorjene metodologije za podatke iz programa.[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na spletni strani http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV 1 z dne 27.6.2001, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Priporočilo za mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Češke republike, 2004-2007


title: Priporočilo Sveta z dne 8. marca 2005 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (sedmi ERS) za proračunsko leto 2003

text:
               23.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 77/13

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. marca 2005
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (sedmi ERS) za proračunsko leto 2003
   (2005/255/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-ES, podpisane 15. decembra 1989 v Lomeju, kakor je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauritiusu,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma 91/401/EGS o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru Četrte konvencije AKP-EGS (1), s katerim je bil med drugim ustanovljen sedmi Evropski razvojni sklad (sedmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 29. julija 1991 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-EGS (2) in zlasti členov 69 do 77 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi sedmega ERS na dan 31. decembra 2003 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Komisije (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje sedmega ERS v skladu s členom 33(3) omenjenega notranjega sporazuma.

               (2)

               Komisija je dejavnosti sedmega ERS v proračunskem letu 2003 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA,
   da Evropski parlament Komisiji podeli razrešnico za izvajanje dejavnosti sedmega ERS za proračunsko leto 2003.

      V Bruslju, 8. marca 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J.-C. JUNCKER

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 288.

      (2)  UL L 266, 21.9.1991, str. 1.

      (3)  UL C 293, 30.11.2004, str. 315.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2005 — Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 91/5

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 7. aprila 2005
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (v nadaljevanju „NBB/BNB“) je potekel in ne bo podaljšan. Zaradi tega je treba imenovati nove zunanje revizorje od poslovnega leta 2005.

               (3)

               NBB/BNB je izbrala družbo Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises za svoje nove zunanje revizorje v skladu s svojimi pravili o javnih naročilih in ECB meni, da izbrani revizorji izpolnjujejo zahtevane pogoje za imenovanje.

               (4)

               Mandat zunanjih revizorjev bo tri leta in se lahko enkrat podaljša –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises imenuje za zunanje revizorje centralne banke NBB/BNB od poslovnega leta 2005 za obdobje treh let, pri čemer se to obdobje lahko enkrat podaljša.

      V Frankfurtu na Majni, 7. aprila 2005

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Priporočilo Komisije z dne 22. decembra 2008 o varnem skladiščenju kovinskega živega srebra, ki se v kloralkalni industriji ne uporablja več (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/10

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 22. decembra 2008
   o varnem skladiščenju kovinskega živega srebra, ki se v kloralkalni industriji ne uporablja več
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8422)
   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   (2009/39/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je sprejela strategijo Skupnosti za živo srebro (1).

               (2)

               V ukrepu 9 strategije je določeno skladiščenje živega srebra iz kloralkalne industrije, Komisija pa je zavezana, da prouči možnosti za dogovor z industrijskim sektorjem.

               (3)

               Svet je 24. junija 2005 sprejel pozitivne sklepe o strategiji in pozval Komisijo, da si prizadeva za varno skladiščenje ali odstranjevanje živega srebra, med drugim iz kloralkalne industrije, v časovnem okviru, skladnem z načrtovano postopno opustitvijo izvoza živega srebra.

               (4)

               Evropski parlament je 14. marca 2006 sprejel resolucijo, v kateri je pozdravil to strategijo in pozval Komisijo, da sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila varno uskladiščenje vsega živega srebra iz kloralkalne industrije.

               (5)

               Evropski parlament in Svet sta sprejela Uredbo (ES) št. 1102/2008 z dne 22. oktobra 2008 o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (2).

               (6)

               Euro Chlor, združenje kloralkalne industrije v Evropi, se je s podporo včlanjenih podjetij zavezalo k varnemu skladiščenju živega srebra, ki ni več potrebno v kloralkalnem proizvodnem procesu (razgrajeno živo srebro). Vsa podjetja v kloralkalni industriji, ki obratujejo v Skupnosti, lahko podpišejo to zavezo pod objektivnimi in nediskriminacijskimi pogoji.

               (7)

               Komisija je zadovoljna z jamstvi, ki jih je dal Euro Chlor v svoji zavezi, ki dopolnjuje določbe Uredbe.

               (8)

               Zaveza izpolnjuje merila, ki so določena v Sporočilu Komisije o okoljskih dogovorih na ravni Skupnosti v okviru akcijskega načrta poenostavitve in izboljšanja regulativnega okolja (3) –

         PRIPOROČA:
   1.   Člani združenja Euro Chlor in druga podjetja iz kloralkalne industrije, ki obratujejo v Skupnosti in bodo ravnala v skladu s prostovoljnim sporazumom Euro Chlor o varnem skladiščenju razgrajenega živega srebra, morajo zelo skrbno izbrati skladiščne prostore za razgrajeno živo srebro (tj. kovinsko živo srebro, ki se ga ne potrebuje za prihodnje delovanje obratov na osnovi postopka z živosrebrnimi celicami) in se zavezati k sklenitvi pogodb z upravljavci obratov za skladiščenje, ki so registrirani in pooblaščeni za odstranjevanje nevarnih odpadkov. Take pogodbe morajo temeljiti na objektivnih in nediskriminacijskih zahtevah.
   2.   Člani združenja Euro Chlor se morajo zavezati k spoštovanju visokih standardov tehničnih zahtev v zvezi z zadrževanjem, pripravo in uskladiščenjem živega srebra ter polnjenjem in praznjenjem posod.
   3.   Euro Chlor mora vsako leto zagotoviti ustrezne podatke v zvezi z razgrajenim živim srebrom.
   To priporočilo je naslovljeno na Euro Chlor.

      V Bruslju, 22. decembra 2008

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  COM(2005) 20 konč., 28.1.2005.

      (2)  UL L 304, 14.11.2008, str. 75.

      (3)  COM(2002) 412 konč., 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Priporočilo SKLEP SVETA o odobritvi Evropski komisiji, da v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo sklene Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Priloženi predlog je pravni akt za priporočilo
za sklep Sveta o odobritvi Evropski komisiji, da v imenu Evropske skupnosti za
atomsko energijo sklene Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med
Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko
federacijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski
uniji:
(i)      priporočilo za sklep Sveta o odobritvi
Evropski komisiji, da v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo sklene
Protokol.
Ta predlog je predložen skupaj s:
(ii)     predlogom sklepa Sveta o podpisu in
začasni uporabi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;
(iii)    predloga sklepa Sveta o sklenitvi
Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;
V skladu z Aktom o
pristopu Republike Hrvaške Republika Hrvaška pristopi k mednarodnim sporazumom,
ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice na
podlagi protokola k navedenim sporazumom.
Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med
Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko
federacijo na drugi strani je bil podpisan 24. junija 1994. Sporazum
je začel veljati 1. decembra 1997.
S Sklepom Sveta z dne 14.
septembra 2012[1]
je bila Komisija pooblaščena za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami,
da se sklenejo ustrezni protokoli. Pogajanja z Rusko federacijo so se uspešno
zaključila. Ruska federacija se je z besedilom Protokola strinjala v verbalni
noti z dne 4. septembra, Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) pa v
verbalni noti z dne 24. septembra. Ta izmenjava verbalnih not, ki jo je
zahtevala Ruska federacija, je nadomestila parafiranje Protokola.
Predlagani
protokol vključuje Republiko Hrvaško kot pogodbenico k Sporazumu in EU zavezuje
k zagotovitvi verodostojne različice Sporazuma v novem uradnem jeziku EU.
Protokol vsebuje
klavzulo, ki določa, da se Sporazum spremeni ob začetku veljavnosti Pogodbe o
pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji dne 1. julija 2013.
Sporazum o
partnerstvu in sodelovanju z Rusko federacijo je namenjen zlasti spodbujanju
trgovine in naložb, vključno s trgovino s prevoznimi storitvami, in vzpostavlja
okvir za sodelovanje v različnih sektorjih, ki je omejen na splošno
gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje. Zato bi morala Evropska unija
podpisati in skleniti Protokol skupaj z veljavno postopkovno pravno podlago na
podlagi člena 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške na eni strani ter
členov 91, 100(2), 207 in 212 PDEU na drugi strani.
Komisija je
rezultate pogajanj ocenila kot zadovoljive in predlaga, da Svet:
–
priporoči sklep Sveta o odobritvi Evropski
komisiji, da v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo sklene Protokol k
Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi
državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, da se
upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji.
Evropski parlament
bo pozvan, naj da soglasje k temu protokolu.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o odobritvi Evropski komisiji, da v imenu Evropske
skupnosti za atomsko energijo sklene Protokol k Sporazumu o partnerstvu in
sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Rusko federacijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike
Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Pod pogoji iz člena 6(2) Akta
o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu o
partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami
članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani[2] (v nadaljnjem besedilu:
Sporazum) sklene s protokolom k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol).
(2)       Svet je 14. septembra 2012
pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami[3]. Pogajanja so se
uspešno zaključila z Rusko federacijo. To je bilo potrjeno v izmenjavi dopisov
dne 24. septembra 2013.
(3)       V primeru zadev, ki so v
pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo treba odobriti
Komisiji, da sklene Protokol.
(4)       Podpis in sklenitev Protokola
sta v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske unije in njenih držav
članic, predmet ločenega postopka –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Edini
člen
Komisiji se odobri, da v imenu Evropske
skupnosti za atomsko energijo sklene Protokol k Sporazumu o partnerstvu in
sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Rusko federacijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike
Hrvaške k Evropski uniji.
Besedilo
Protokola je priloženo k sklepu o njegovem podpisu.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za
prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma
Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami
ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski
uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).
[2]               UL L 327, 28.11.1997, str. 3.
[3]               Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za
prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma
Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami
ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski
uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2005 — Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Bank of Greece (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 91/4

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 7. aprila 2005
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Bank of Greece
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               V skladu z grško zakonodajo isti zunanji revizor ne sme biti imenovan za več kot štiri poslovna leta. Glede na to mandata Charalambosa Stathakisa, enega od dveh sedanjih zunanjih revizorjev, ni mogoče podaljšati. Centralna banka Bank of Greece lahko obdrži družbo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA kot zunanje revizorje pod pogojem, da se odgovorni partner menja.

               (3)

               Centralna banka Bank of Greece se je odločila, da bo družba Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA njen edini zunanji revizor za poslovno leto 2005, in ECB meni, da ta družba izpolnjuje zahtevane pogoje za tako imenovanje.

               (4)

               Obstoječi mandat zunanjih revizorjev naj se nadaljuje in traja eno leto z možnostjo podaljšanja –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA imenuje za zunanje revizorje centralne banke Bank of Greece za poslovno leto 2005 z možnostjo podaljšanja za eno leto.

      V Frankfurtu na Majni, 7. aprila 2005

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2011–2014

text:
               23.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/12

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2011–2014
   2011/C 217/04
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Združeno kraljestvo je 28. aprila 2011 predložilo leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Prvič je konvergenčni program Združenega kraljestva vseboval gospodarske in fiskalne napovedi, ki so bile pripravljene s strani neodvisnega Urada za proračunsko odgovornost (Office for budgetary responsability — OBR), kar predstavlja dobrodošlo izboljšanje fiskalnega okvira Združenega kraljevstva.

               (6)

               Mednarodna finančna kriza je še posebno prizadela Združeno kraljestvo, in sicer zaradi globalne povezanosti njegovega obsežnega finančnega sektorja in visokih ravni zadolženosti gospodinjstev. BDP se je v letu 2008 zmanjšal za 0,1 %, v letu 2009 pa za 4,9 %. Britanska vlada je z izjemnimi posegi podprla bančni sektor in celotnemu sektorju zagotovila izredna dodatna likvidna sredstva. Javnofinančni primanjkljaj se je v dveh letih povečal za 8,5 odstotne točke in v letu 2009 znašal 11,2 % BDP. Brezposelnost se je povečala s 5,3 % v letu 2007 na 7,6 % v letu 2009. V četrtem četrtletju leta 2009 je bila znova zabeležena četrtletna rast, čeprav obseg proizvodnje ostaja manjši od najvišjega v predkriznem obdobju. Kratkoročno se obeta zmerna rast, ki bo temeljila na obsežnih poslovnih vlaganjih in ponovnem povečanju neto izvoza zaradi ugodnih menjalnih tečajev. Vendar pa bo rast zavirala šibka ali negativna rast porabe gospodinjstev in javnofinančne porabe. Po napovedih naj bi inflacija v letu 2011 ostala precej nad 2 % uradnim ciljem, kar je odraz povišanj davka na dodano vrednost ter višjih uvoznih cen in cen energije, inflacija naj bi se znižala šele v letu 2012. Verjetno je, da bo visoka inflacija ob nizki rasti plač negativno vplivala na dejanske prihodke. Glavno negativno tveganje za napovedi je možnost, da se povečanje poslovnih vlaganj ali neto izvoza ne bo uresničilo in da lahko vztrajno visoka inflacija prepreči uporabo monetarne politike pri izravnavanju nižje javnofinančne porabe.

               (7)

               Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, realističen, razen za leto 2012, glede katerega je rahlo preveč optimističen. V konvergenčni program ni vključen srednjeročni cilj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja, čeprav ga je mogoče izpeljati iz ciljev konvergenčnega programa. Cilj proračunske strategije je zmanjšati primanjkljaj z 9,9 % v letih 2010–2011 na 1,7 % v letih 2015–2016, zlasti z omejevanjem odhodkov, strategijo, ki je skladna s podatki o fiskalnih konsolidacijah, ki so podpirala rast. S konvergenčnim programom naj bi se primanjkljaj zmanjšal pod 3 % referenčno vrednost do let 2014–2015, torej do roka, ki ga je določil Svet. Glede na začetni delež dolga v višini 78,7 % v 2010–2011, naj bi se po proračunskih projekcijah v konvergenčnem programu do 2013–2014 delež dolga povečal na 87,2 %, potem pa se začel počasi zmanjševati. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju od 2010–2011 do 2014–2015 znaša 1,6 %. To je malo pod tem, kar je decembra 2009 priporočil Svet (1,75 % BDP), vendar je vseeno primerno, glede na to, da je izhodišče precej manjši proračunski primanjkljaj v obdobju 2009–2010 od pričakovanega, in je ta napor torej skladen s ciljem zmanjšanja nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednost do 2014–2015. V skladu z zadnjo oceno Komisije se zdi, da so tveganja, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ, velika.
               Dolgoročni stroški staranja prebivalstva so nad povprečjem EU in trenutni proračunski položaj stroške staranja prebivalstva še stopnjuje. Glede na trenutni fiskalni položaj bi se dolg do leta 2020 povečal na 128 % BDP. Vendar bi za začetek zmanjševanja dolga zadoščalo že, če bi se program izvedel v celoti, čeprav bi dolg do leta 2020 kljub temu ostal nad 80 % BDP. Ne glede na njegove načrte konsolidacije je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki bodo podpirali dolgoročno vzdržnost; ti zajemajo določitev datuma za načrtovan dvig starosti za državno pokojnino iz 65 na 66 let ter spremembe metode za dvig vrednosti določenih dajatev in davčnih pragov.

               (8)

               Izvajanje predlagane fiskalne konsolidacije ostaja eden glavnih izzivov. Za ponovno vzpostavitev vzdržnega fiskalnega položaja bo bistveno zagotoviti, da ne bo odstopanj od objavljenih načrtov porabe. Z ozirom na to do zdaj najnižje stopnje naložb v javno infrastrukturo, zlasti prometno, pomenijo, da bi bilo treba dati prednost odhodkom, ki pospešujejo rast. Zagotavljanje zadostnih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kot je že predvideno v konvergenčnem programu, bo izboljšalo vzdržnost javnih financ.

               (9)

               Prožnost trga dela v Združenem kraljestvu je tej državi omogočila, da je razmeroma dobro prenesla precejšne skrčenje BDP med krizo. Vendar se je brezposelnost močno povečala predvsem med mladimi: med letoma 2008 in 2010 je ta narasla s 15 % na skoraj 20 %. Slab položaj mladih na trgu dela je povezan z bolj splošnimi in strukturnimi pomanjkljivostmi v zvezi z zagotavljanjem znanj in spretnosti. Delež prebivalcev Združenega kraljestva v starostni skupini od 18 do 24 let, ki predčasno opustijo šolanje in usposabljanje, je s 15,7 % večji od povprečja EU, ki je 14,4 %. Kljub temu, da je delež prebivalcev, starih med 25 in 64 leti, ki so dosegli visoko raven znanja in spretnosti, v Združenem kraljestvu še posebej velik, pa se pomanjkljivosti kažejo na srednji ravni znanj in spretnosti, saj je delež prebivalcev v tej skupini trenutno pod povprečjem EU. Nadaljnji ključni izziv britanskega trga dela je precejšen delež otrok, ki živijo v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve: s 17,5 % je to največji delež v EU, kjer v povprečju ta delež dosega 10,2 %. Problem je še posebej pereč v enostarševskih gospodinjstvih, kar odraža nizke finančne spodbude in pomanjkanje ustreznih možnosti za varstvo otrok: več kot 32 % oseb z vzgojnovarstvenimi odgovornostmi je delovno neaktivnih ali opravljajo delo s krajšim delovnim časom zaradi pomanjkanja storitev za varstvo (to je za 4 odstotne točke višje od povprečja EU).

               (10)

               V Združenem kraljestvu so cene nepremičnin v desetletju pred krizo hitro naraščale. Po krizi pa so hitro padle, vendar so odtlej delno ponovno narasle in ostajajo na do sedaj najvišji ravni. Število transakcij je strmo upadlo in ostalo zelo majhno. Hitra rast cen nepremičnin je pripomogla k velikemu povečanju zadolženosti gospodinjstev in netrajnostni rasti porabe gospodinjstev v desetletju pred krizo. Strm upad nepremičninskih poslov je povzročil upad dohodkov od davkov na promet nepremičnin, kar je še poslabšalo fiskalni položaj Združenega kraljestva. Pomanjkljivosti na trgu nepremičnin lahko pojasnijo tudi visoke odhodke Združenega kraljestva za stanovanjske pomoči in visok delež prebivalstva, nastanjenega v stanovanjih, subvencioniranih s strani države. Združeno kraljestvo je napovedalo začetni reformi sistema načrtovanja in regulacije trga hipotekarnih posojil. Ker je ta izziv pomemben za vse sektorje gospodarstva Združenega kraljestva, je treba na podlagi teh ukrepov razviti celovitejši paket reform, med drugim tudi na trgu hipotekarnih posojil in na področju obdavčitve nepremičnin, da se bodo ti problemi odpravili.

               (11)

               Oživitev zasebnih naložb bi bila bistven del potrebnega ponovnega uravnoteženja gospodarstva, da se ne bi toliko zanašalo na domačo porabo in bi se spodbudilo povečanje produktivnosti. Raziskave kažejo, da dostopnost posojil in stroški njihovega odplačevanja znatno omejujejo naložbe in načrte širitev v zasebnem sektorju, zlasti pa to velja za manjša podjetja, ki so odvisna od bančnega financiranja. Letna stopnja rasti posojil malim in srednjim podjetjem je od konca leta 2009 negativna, dajanje posojil malim podjetjem pa se je manjšalo še hitreje. Medtem ko so se razlike nad referenčnimi stopnjami za srednje velika podjetja stabilizirale, so se za mala podjetja nekoliko povečale. Združeno kraljestvo je nedavno sprejelo več ukrepov za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja, vključno do državno financiranih investicijskih subjektov, sklenitev dogovora z britanskimi bankami, po katerem morajo slednje povečati bruto posojila za mala in srednja podjetja. Da se razvije rešitev, ki bo delovala tudi brez rednega poseganja države, je treba izvesti nadaljnje reforme, z namenom okrepitve konkurence v bančnem sektorju in lajšanja razvoja trgov nebančnih virov financiranja, dostopnih malim in srednje velikim podjetjem.

               (12)

               Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je Komisija upoštevala njun pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu ter njuno skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija je mnenja, da so v programih opredeljeni ambiciozni ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja, in vlado spodbuja, da deluje v skladu z načrti. Treba bi bilo sprejeti tudi nadaljnje ukrepe za preoblikovanje trga nepremičnin, zmanjšanje brezposelnosti med mladimi in zgodnjega opuščanja šolanja, ukrepati glede položaja otrok, ki živijo v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve, ter izboljšati dostopnosti posojil zasebnemu sektorju.

               (13)

               Svet je na podlagi te ocene in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 preučil leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa Združenega kraljestva, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Združenega kraljestva –

         PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2011–2012 ukrepa tako da:

               1.

               Izvede načrtovano fiskalno konsolidacijo s ciljem doseganja primanjkljaja v višini 6,2 % BDP v letih 2012–2013, v skladu s priporočili Sveta o popravi čezmernega primanjkljaja, in zmanjšanja visokega deleža javnega dolga, ko bo čezmerni primanjkljaj na koncu programa popravljen. Zagotovi, da ne bo odstopanj od ambicioznih ciljev glede omejitev pri porabi, da se bo tako okrepila dolgoročna vzdržnost; glede na to, naj da prednost odhodkom, ki pospešujejo rast.

               2.

               Razvije program reform, s katerimi se bo odpravil destabilizacijski vpliv sprememb cen nepremičnin na javne finance, finančni sektor in gospodarstvo, da se bodo olajšale težave s cenovno nedostopnostjo nepremičnin in odpravile potrebe po državnih subvencijah za stanovanja. To bi lahko zagotovil širok nabor ukrepov in instrumentov politik, vključno z reformami trga hipotekarnih posojil, finančne regulacije, obdavčitve nepremičnin in sistema načrtovanja, da se prepreči čezmerna nihanja.

               3.

               Do leta 2012 sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da višji delež mladih vstopi na trg dela s primernimi znanji in spretnostmi ter izboljša zaposljivost prebivalcev v starostni skupini od 18 do 24 let, ki so izobraževanje ali sposabljanje opustili brez kvalifikacij. Spoprime naj se s pomanjkanjem znanj in spretnosti, tako da zagotovi povečanje števila oseb, ki dosežejo srednjo raven znanj in spretnosti, v skladu s potrebami na trgu dela.

               4.

               V okviru sedanjih proračunskih načrtov sprejme ukrepe za zmanjšanje števila gospodinjstev brez zaposlitve, tako da se osredotoči na tiste, ki so delovno neaktivni zaradi obveznosti varstva, vključno s starši samohranilci.

               5.

               Izvede že navedene ukrepe in nadaljuje s prizadevanji za izboljšanje razpoložljivosti bančnega in nebančnega financiranja za zasebni sektor in zlasti za mala in srednja podjetja, pri čemer upošteva morebitne izzive na strani povpraševanja. Spodbudi konkurenco v bančnem sektorju in s trgom preuči načine za izboljšanje dostopa do nebančnega financiranja, kot so tvegani in rizični kapital ter javno izdani dolžniški instrumenti.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.