title: Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/129

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 20. julija 2020
      v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020
      (2020/C 282/20)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

                  (2)

                  Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Avstrije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

                  (3)

                  Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

                  (4)

                  Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

                  (5)

                  Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

                  (6)

                  Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

                  (7)

                  Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so predvsem v zdravstvenem sektorju potrebni vzdržni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

                  (8)

                  Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Avstrija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

                  (9)

                  Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Avstriji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

                  (10)

                  Avstrija je 14. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (11)

                  Za Avstrijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

                  (12)

                  V tehnični posodobitvi programa stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 70,4 % BDP v letu 2019 povečal na 81,4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

                  (13)

                  V odziv na pandemijo COVID-19 je Avstrija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,0 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah in ureditve skrajšanega delovnega časa. Poleg tega je Avstrija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,0 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb (2,6 % BDP) ter poroštva za posojila (2,4 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Avstrija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

                  (14)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Avstrije v letu 2020 znašal –6,1 % BDP, v letu 2021 pa –1,9 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 78,8 % BDP v letu 2020 in 75,8 % v letu 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Avstrija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

                  (16)

                  Avstrijska vlada je sprejela edinstvene ukrepe za obvladovanje širjenja COVID-19. Uvedla je stroga pravila za karanteno in omejevanje socialnih stikov ter dala na voljo znatna sredstva za zdravstveni sistem za nakup opreme in blaga, okrepitev laboratorijskih zmogljivosti ter zmogljivosti zaposlovanja. Primarno zdravstveno varstvo se je znašlo pod izjemnim pritiskom zaradi brezprimernega povečanja potreb po posvetovanjih na daljavo, zdravniških pregledih in zahtevah za obiske na domu. Hiter izbruh COVID-19 je močno vplival na avstrijsko gospodarstvo. Nacionalni in mednarodni zajezitveni ukrepi proti virusu so prizadeli tako povpraševanje kot tudi ponudbo, kar je privedlo do široko osnovanega gospodarskega upada. BDP naj bi se tako v letu 2020 zmanjšal za 5,5 %, kar je več kot med gospodarsko in finančno krizo v letih 2008 in 2009. Zaradi razmeroma hitrega upada novih okužb je bila Avstrija ena od prvih držav članic, ki so za sredino aprila napovedale rahljanje zajezitvenih ukrepov. Vlada je za preprečitev dolgotrajne gospodarske škode in ublažitev zaposlitvenih in socialnih učinkov krize sprejela celovit sveženj ukrepov za podporo avstrijskemu gospodarstvu (v vrednosti približno 10 % BDP). Sveženj vključuje shemo skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit), v okviru katere se lahko delovni čas v določenem obdobju v povprečju zmanjša za do 90 %, delodajalcem pa se povrne 80 % do 90 % zadnjega neto dohodka zaposlenega, odvisno od zadnjega bruto dohodka. Celovit sklop ukrepov za podjetja in samozaposlene je namenjen preprečevanju začasnih likvidnostnih težav in zagotavlja neposredno podporo zlasti močno prizadetim podjetjem in industrijskim panogam s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP). Ti ukrepi vključujejo transferje, likvidnostno podporo prek posojil, poroštev, kapitalskih injekcij in odlogov plačila davkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

                  (17)

                  Avstrijski zdravstveni sistem pandemijo COVID-19 zaenkrat uspešno obvladuje. Širjenje storitev primarne in ambulantne oskrbe s poudarkom na spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni bi pripomoglo k nadaljnjemu izboljšanju zdravja prebivalstva. Stroškovna učinkovitost bi se lahko povečala z učinkovitejšimi javnimi naročili in generičnimi zdravili, pri čemer bi se ohranili standardi visoke kakovosti. Poleg tega se avstrijski sistem dolgotrajne oskrbe sooča s strukturnimi in fiskalnimi izzivi, ki se doslej še niso poglobljeno obravnavali. Sistem zagotavlja razmeroma visokokakovostne storitve, vendar se sooča s kadrovskimi izzivi, ki so v sedanji krizi postali še bolj opazni in očitni. Sektor dolgotrajne oskrbe je močno odvisen od delavcev iz drugih držav članic, kar kaže na potrebo po zagotovitvi prostega pretoka čezmejnih delavcev. Poleg tega bi ustrezno plačilo lahko prispevalo k večji privlačnosti dela negovalnega osebja.

                  (18)

                  Davčna politika ima pomembno vlogo pri podpiranju gospodinjstev in podjetij med obdobjem veljavnosti ukrepov za zajezitev COVID-19 in bo ključna pri spodbujanju okrevanja gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za davčno mešanico Avstrije je značilna visoka obremenitev dela, medtem ko je potencial prihodkov iz davkov, povezanih s premoženjem, in okoljskih davkov še vedno v veliki meri neizkoriščen, davki na potrošnjo pa bi lahko postali učinkovitejši. Davčne reforme bi lahko prispevale k prehodu davčne mešanice na vire, ki manj škodijo vključujoči in trajnostni rasti, ter zagotovile trdno podlago za okrevanje. Nezadostna uporaba trošarin na alkohol in tobak ter davkov na onesnaževanje in porabo virov pomeni, da obstajajo neizkoriščeni usmerjevalni učinki in potencial za prihodke. Neenakomerna, a na splošno nizka raven obdavčitve energije ogroža njeno učinkovitost in uspešnost kot orodja politike za spodbujanje okolju prijazne potrošnje. Dosledna obdavčitev emisij CO2 bi zlasti omogočila večjo konkurenčnost podnebju prijaznih virov energije in zagotovila fiskalni manevrski prostor za zmanjšanje bolj izkrivljajočih davkov. Višji davki na energijo, povezani s CO2, bi pomagali internalizirati socialne stroške onesnaževanja, potrošnike usmerjati k večji uporabi obnovljivih virov energije in vlagatelje spodbujati k naložbam v podnebju prijazne tehnologije. Poleg tega bi večja uporaba davkov, povezanih s premoženjem, lahko pripomogla k pravičnejšemu davčnemu sistemu, zlasti glede na vztrajno visoko stopnjo premoženjske neenakosti v Avstriji. Zlasti periodični davki na nepremičnine in davki na dediščino so se izkazali kot razmeroma rasti naklonjeni in progresivni ter se ne bi smeli spregledati pri ustvarjanju davčnih prihodkov za konsolidacijo javnih financ.

                  (19)

                  Avstrija se je dobro odrezala pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, vrzeli v pokritosti pa lahko pomenijo premajhno zaščito dohodkov za ranljive skupine v času krize zaradi COVID-19, zaradi česar bi lahko bili potrebni dodatni ukrepi. Brezposelnost mladih se povečuje, pri čemer so brezposelni, dolgotrajno brezposelni, nestandardni delavci in ljudje, rojeni v tujini, zlasti izpostavljeni tveganju revščine. Aktivne politike trga dela, ki zagotavljajo možnosti vseživljenjskega učenja in izpopolnjevanje, bodo še naprej ključnega pomena. Okoliščine, v katerih je potrebno izobraževanje na daljavo, so zlasti prizadele prikrajšane učence, vključno z invalidnimi učenci. Vsaj 10 % učencev, mlajših od 15 let, nima dostopa do virtualnega učnega okolja, vendar je avstrijska vlada v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela blažilne ukrepe in ogroženim učencem zagotovila računalnike. Že obstoječe neenakosti pri stopnjah izobrazbe, ki so povezane s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem, pa se lahko še povečajo. Strategija za okrevanje, ki izboljšuje dostop do vključujočih in kakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok, za katera se je izkazalo, da odpravljata socialno prikrajšanost, bi srednje- in dolgoročno zagotovila socialno-ekonomske koristi ter ženskam odprla možnosti za poln dostop do trga dela. Skupna stopnja zaposlenosti žensk je bila pred krizo visoka, vendar je skoraj polovica od njih delala s krajšim delovnim časom (kar je povezano s kratkim obratovalnim časom šol in ustanov za varstvo otrok), kar povzroča precejšnjo neprilagojeno plačno vrzel med spoloma.

                  (20)

                  Učinkovitost podpornih ukrepov v zvezi s COVID-19 pri razbremenitvi podjetij v stiski, ohranjanju poslovnega okolja in preprečevanju insolventnosti je odvisna od tega, kako hitro in nebirokratsko jih bodo izvedli javni organi in posredniki. Zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da bi več vlagali v tovrstna podjetja. To bi moralo okrepiti tista podjetja, ki so bistvenega pomena za okrevanje gospodarstva, pa tudi preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Podjetja v stiski, zlasti manjša, poleg finančne podpore potrebujejo spodbudno poslovno okolje. Upravno breme in gostota predpisov nalagata podjetjem stroške, ki si jih v tem času privoščijo še toliko težje kot sicer. Prizadevanja za zmanjšanje nepotrebnih bremen in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev so učinkovit način zagotavljanja takojšnje in oprijemljive pomoči podjetjem in ne obremenjujejo davkoplačevalcev. Insolvenčni okvir bi moral biti usmerjen k preprečevanju, pa tudi k hitremu prenehanju poslovanja podjetij in omogočanju druge priložnosti. Podjetjem v času, ko nastajajo motnje na notranjem trgu, pomagajo mreže za reševanje sporov, kot je SOLVIT, ki pa za to potrebujejo ustrezna sredstva.

                  (21)

                  Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Te naložbe bodo najučinkovitejše, če bodo osredotočene na inovacije, digitalizacijo in prehod na zeleno gospodarstvo, da bi se povečala produktivnost in zagotovila trajnostna konkurenčnost. Avstrijska intenzivnost raziskav in razvoja je med najvišjimi v Uniji, vendar država zaostaja za vodilnimi na področju inovacij v smislu rezultatov inovacij. Ker so proračuni za raziskave številnih podjetij zdaj pod pritiskom, je še pomembneje, da iz prizadevanj Avstrije na področju raziskav in razvoja nastanejo odlična znanost in vrhunske inovacije, da se ohranijo javne naložbe v temeljne in uporabne raziskave ter zagotovi lastniško financiranje za inovativna podjetja v razširitveni fazi. Digitalizacija je še naprej bistvenega pomena za odpiranje gospodarstva in pripravo na „novo normalnost“ po koncu omejitvenih ukrepov v zvezi s COVID-19. Šibka razširjenost digitalnih tehnologij in poslovnih modelov med manjšimi podjetji pomeni ozko grlo za rast produktivnosti. Čeprav so Avstrijci na področju digitalnih znanj in spretnosti na splošno nad povprečjem EU, ni dovolj diplomantov računalništva, da bi zapolnili vsa razpoložljiva delovna mesta. Za širitev e-trgovanja, dela od doma in e-uprave bo na primer potrebnih več naložb v infrastrukturo (vključno s 5G in podeželskimi širokopasovnimi povezavami), opremo ter znanja in spretnosti.

                  (22)

                  Za preobrazbo Avstrije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. V avstrijskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu so opredeljeni veliki izzivi pri doseganju cilja Avstrije za leto 2030 glede emisij toplogrednih plinov, ki niso zajete s sistemom Unije za trgovanje z emisijami. Izboljšanje produktivnosti virov je ključno gonilo za prihodnjo rast ob hkratnem zmanjševanju vplivov na okolje. Zmanjšanje emisij, povezanih s prometom, je bistveno za doseganje standardov kakovosti zraka in podnebnih ciljev. Dajanje prednosti naložbam v podporo zelenemu prehodu in nove naložbe na tem področju bodo prispevale k ustvarjanju novih zelenih delovnih mest in zagonu gospodarstva ob izhodu iz kriznega upravljanja zaradi COVID-19. Naložbe v ekoinovacije bi spodbudile rast produktivnosti in zmanjšale ekološki odtis Avstrije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Avstriji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Avstriji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

                  (23)

                  Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

                  (24)

                  Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Avstrija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

                  (25)

                  Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Avstrija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

                  (26)

                  V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Avstrijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Avstriji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (27)

                  Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

            PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

                  1.

                  v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša odpornost zdravstvenega sistema s krepitvijo javnega zdravja in primarnega zdravstvenega varstva;

                  2.

                  zagotovi enake možnosti, kar zadeva izobraževanje in povečan obseg digitalnega učenja;

                  3.

                  zagotovi učinkovito izvajanje likvidnostnih in podpornih ukrepov, zlasti za mala in srednja podjetja, ter zmanjša upravno in regulativno breme. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na temeljne in uporabne raziskave, pa tudi na inovacije, trajnostni promet ter čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije;

                  4.

                  zagotovi, da bo davčna mešanica bolj učinkovita in bo bolj podpirala vključujočo in trajnostno rast.

         V Bruslju, 20. julija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            J. KLOECKNER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

         (3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

         (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/135

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 20. julija 2020
      v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020
      (2020/C 282/21)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

                  (2)

                  Poročilo o državi za Poljsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Poljske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

                  (3)

                  Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

                  (4)

                  Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

                  (5)

                  Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

                  (6)

                  Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

                  (7)

                  Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize.Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

                  (8)

                  Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Poljska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

                  (9)

                  Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja teritorialnih razlik na Poljskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

                  (10)

                  Poljska je 29. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (11)

                  Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

                  (12)

                  Svet je 13. julija 2018 Poljski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 4,2 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Poljsko niso upravičeni.

                  (13)

                  V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 0,7 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,4 % BDP v letu 2020. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi se po zmanjšanju na 46,0 % BDP v letu 2019 povečal na 55,2 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

                  (14)

                  V odziv na pandemijo COVID-19 je Poljska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP in vključujejo nadomestila za samozaposlene in zaposlene po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi, izvzetje podjetij iz prispevkov za socialno varnost (plača jih država), in subvencije za plače za nekatera podjetja. Poleg tega je Poljska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, kot so poroštva za kredite za podjetja. Fiskalni učinek proračunskih ukrepov iz konvergenčnega programa je drugačen predvsem zaradi obravnave kreditov za podjetja. V skladu z napovedmi organov spomladanska napoved Komisije 2020 temelji na predpostavki, da bodo krediti v višini približno 2,75 odstotne točke BDP pretvorjeni v subvencije in tako zabeleženi kot odhodki v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Poljska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

                  (15)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Poljske v letu 2020 znašal –9,5 % BDP, v letu 2021 pa –3,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

                  (16)

                  Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Poljska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

                  (17)

                  Izbruh COVID-19 je Poljsko potisnil v nove socialne in gospodarske razmere. Prvič v skoraj treh desetletjih je za leto 2020 napovedana recesija. Po podatkih, ki jih je predložila vlada, je bil vpliv pandemije na zdravje prebivalstva razmeroma majhen, tudi zaradi zgodnjega sprejetja ukrepov brez primere, kot sta stroga karantena in omejevanje socialnih stikov. Doslej so bile najbolj negativne posledice ugotovljene v storitvenem sektorju (tudi prometu, trgovini na drobno in debelo ter prostočasnih dejavnostih) in v proizvodnih dejavnostih zaradi motenj v dobavnih verigah. Da bi izravnala gospodarski učinek naloženih omejitev, je vlada uvedla sklop ukrepov v vrednosti približno 9 % BDP Poljske (ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj, in likvidnostni ukrepi skupaj), ki vključuje financiranje Unije. Sklop ukrepov podpira tudi centralna banka Poljske z ukrepi za zagotavljanje likvidnosti. Vladna podpora se osredotoča na kratkoročno stabilizacijo gospodarstva s podpiranjem dohodkov zaposlenih, zagotavljanjem financiranja podjetjem, ki so se jim zmanjšali prihodki, krepitvijo odpornosti in odzivnosti zdravstvenega sektorja ter krepitvijo finančnega sistema. Vključuje tudi naložbeni program v podporo okrevanju gospodarstva v srednjeročnem obdobju. Javne zahteve po odzivu politike, med drugim z oprostitvijo plačil prispevkov za socialno varnost, nadomestili za zaposlene v podjetjih, ki začasno ustavljajo dejavnost, ter dostopom do kreditov za mikropodjetja, so velike. Pričakuje se, da bo pandemija COVID-19 prispevala k zmanjšanju BDP za 4,3 % v letu 2020, nato pa naj bi leta 2021 sledilo okrevanje za 4,1 %.

                  (18)

                  Zaradi pandemije COVID-19 je bilo treba uvesti ukrepe brez primere v zdravstvenem sistemu. Nastali so precejšnjih stroški, kot na primer za nakup zdravstvene opreme, povečanje bolnišničnih in laboratorijskih ter kadrovskih zmogljivosti. Dodelitev dodatnih sredstev je potrebna tudi kot nadomestilo za druge zdravstvene storitve in naložbe, ki so bile preložene ali preusmerjene. Pred izbruhom COVID-19 so javnofinančni odhodki v zdravstvenem sistemu znašali 4,8 % BDP, kar je pod povprečjem Unije, kjer so leta 2018 znašali 7 % BDP. Premajhni javnofinančni odhodki in neoptimalno dodeljevanje sredstev ovirajo delovanje zdravstvenega sistema in dostop do njega. Leta 2018 je delež poljskega prebivalstva, ki je poročal o neizpolnjenih potrebah po zdravniških pregledih, znašal 4,2 %, kar je bistveno več od 2 % na ravni Unije. Razmerje med dejavnimi zdravniki in medicinskimi sestrami ter številom prebivalstva je še vedno med najnižjimi v Uniji, porazdelitev delovne sile v zdravstvu pa je po državi neenakomerna. Javno zdravstvo, e-zdravje in primarno zdravstveno varstvo, ki so ključni za izboljšanje preventive in dostopa ter za zagotavljanje odpornosti sistema na prihodnje izzive, so še vedno premalo razviti. Pandemija je prizadela ustanove za dolgotrajno oskrbo, kjer veliko oskrbovancev spada v visoko rizične skupine.

                  (19)

                  Pandemija COVID-19 bo precej vplivala na trg dela in obrnila trend zmanjševanja brezposelnosti iz zadnjih let. Stopnja brezposelnosti naj bi se povečala s 3,3 % v letu 2019 na približno 7,5 % v letu 2020, nato pa naj bi se v letu 2021 rahlo popravila na 5,3 %. Obstaja tveganje, da bi ta kratkoročni učinek srednjeročno postal bolj strukturen, zlasti za ranljive skupine. Začasna shema skrajšanega delovnega časa bi lahko bila učinkovito orodje za ohranjanje delovnih mest, in sicer z zadostnimi spodbudami, da bi jo podjetja uporabljala. Obenem je kljub ugodnemu razvoju pred krizo zaradi COVID-19 udeležba nekaterih skupin na trgu dela, zlasti žensk, nizko usposobljenih delavcev, starejših in invalidov ter njihovih oskrbovalcev, še vedno nizka. Migracije iz držav, ki niso članice Unije, so pomagale ublažiti pomanjkanje delovne sile, vendar je mogoče, da bo stalen pritok delavcev migrantov težko doseči zaradi omejitev pri nadzoru meje. Okrepitev prožnih ureditev dela, tudi dela na daljavo in shem dela z gibljivim delovnim časom, zlasti v okviru stalnih oblik zaposlitve, lahko zato pripomore k odzivu na krizo in tudi pomaga podpreti skupine z nižjimi stopnjami delovne aktivnosti, da najdejo stalno zaposlitev. S tem bi se tudi izboljšala odpornost trga dela v prihodnjih obdobjih gospodarskega upada.

                  (20)

                  Za ublažitev socialnih učinkov pandemije COVID-19, ohranjanje socialne kohezije in podporo okrevanju gospodarstva so potrebne znatne varnostne mreže. Poljska je v zadnjih letih uvedla obsežen program socialnih transferjev, vključno z univerzalnim otroškim dodatkom in dodatnim enkratnim prejemkom, ki se vsako leto izplača upokojencem, v vrednosti skoraj 2,5 % BDP na leto. Ti ukrepi bi lahko bili še bolje usmerjeni v socialno zaščito. Hkrati je kritje socialnih prejemkov in nadomestil nizko za osebe z najnižjimi dohodki. V anketi o porabi v gospodinjstvih, izvedeni leta 2019, je bilo največje povečanje skrajne revščine ugotovljeno pri osebah ali družinah, katerih preživetje je odvisno od socialnih prejemkov (razen pokojnin in invalidskih pokojnin), kar kaže na šibkosti v sistemu socialne varnosti. Poleg tega vse vrste pogodb o zaposlitvi ne zagotavljajo dostopa do socialne zaščite, kot so ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost, porodniška in bolniška nadomestila ter invalidnine. Zaradi tega so nekateri delavci, ki so jih prizadeli izredni ukrepi, bolj ranljivi in izpostavljeni tveganju revščine. Poleg tega je raven socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka pod povprečjem Unije.

                  (21)

                  Nenadna prekinitev pouka na vseh stopnjah izobraževanja je izobraževalni sistem postavila pred izziv zagotavljanja učenja na daljavo. Za preprečevanje vse večjih neenakosti je bistveno zagotoviti, da imajo vsi učenci, zlasti iz prikrajšanih okolij, dostop do učenja na daljavo. Vendar pa leta 2018 skoraj 330 000 učencev v svojih gospodinjstvih ni imelo računalnika z internetnim dostopom. Precejšen delež učiteljev ni usposobljen za izvajanje digitalnega poučevanja. Obenem imajo številni starši težave z zagotavljanjem pomoči pri digitalnem učenju in učenju na domu. Nadaljevanje ukrepov za opremljanje šol in učiteljev z digitalno infrastrukturo ter spletnimi učnimi gradivi bi rešilo nekatera od teh vprašanj in zagotovilo kakovost. Kriza zaradi COVID-19 prinaša splošni strukturni izziv pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, saj skoraj polovica odraslega prebivalstva nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, skupna udeležba odraslih v izobraževanju pa je bistveno nižja od povprečja Unije. Nedavne reforme poklicnega izobraževanja k sodelovanju niso spodbudile dovolj delodajalcev, usposabljanje na delovnem mestu pa je še vedno premalo izkoriščeno. Začenja primanjkovati učiteljev, kar kaže na potrebo po povečanju privlačnosti učiteljskega poklica.

                  (22)

                  Izbruh COVID-19 je močno vplival na delovne pogoje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij. Omogočanje dela na daljavo je izziv, saj je samo desetina poljskih podjetij dovolj digitalizirana, da se lahko hitro prilagodi novim razmeram. Ena od glavnih ovir pri digitalizaciji MSP je nizka stopnja digitalne pismenosti med lastniki, vodstvenim osebjem in zaposlenimi. Uporaba digitalnih tehnologij v javni upravi je ključna za opravljanje vladnih storitev in usmerjanje ukrepov, ki so potrebni za spremljanje krize in krizno upravljanje. Poleg tega bodo učinkovite digitalne javne storitve zmanjšale nepotrebna regulativna in upravna bremena, kar je lahko ključno v fazi okrevanja.

                  (23)

                  Poljska vlada za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 prizadetim podjetjem, zlasti MSP in mikropodjetjem, zagotavlja znatno likvidnostno podporo prek poroštev, kreditov in pogojnih nepovratnih sredstev. Vladne ukrepe podpira centralna banka Poljske, tudi s programom nakupa državnih obveznic na sekundarnem trgu in precejšnjimi zmanjšanji obrestnih mer. Učinkovito in hitro izvajanje teh ukrepov ter njihov učinkovit prenos s strani posrednikov sta bistvena za pomoč poslovnemu sektorju pri opravljanju njegovih dejavnosti in za hitrejše okrevanje. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja in spremljati stabilnost finančnega sistema. K izboljšanju denarnega toka prizadetih podjetij prispeva tudi možnost odloga plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov.

                  (24)

                  Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Poljsko gospodarstvo je ogljično intenzivno, kakovost zraka pa je med najslabšimi v Uniji, kar povzroča velike okoljske in zdravstvene težave. Zato je bistveno načrtovanje in sprejetje ambicioznih ukrepov za pravočasni prehod na čisto energijo v skladu z evropskim zelenim dogovorom in nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom. Čeprav je uporaba optičnih vlaken na Poljskem višja od povprečja Unije in je bil v prejšnjih letih dosežen znaten napredek pri uporabi ultrahitrih in mobilnih širokopasovnih povezav, je Poljska še vedno daleč od ciljev povezljivosti, h katerim se je zavezala. Okrevanje bi bilo mogoče dodatno podpreti z znatnimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo, da se izboljša povezljivost med obrobnimi območji in središči gospodarske dejavnosti. Poljska se bo vse bolj zanašala na znanost in inovacije, da bi zagotovila dolgoročno trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost. Splošna poraba za raziskave in razvoj v razmerju do BDP je še vedno pod povprečjem Unije in kljub temu da je viden napredek pri številnih komponentah kombinacije politik poljskega inovacijskega ekosistema, sodelovanje med znanostjo in gospodarstvom ostaja ključna ovira za okrepitev inovacij na Poljskem. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Poljski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Poljski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

                  (25)

                  Stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter ugodno naložbeno ozračje imata pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju po koncu pandemije. Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so s tega vidika bistvene komponente. Pravna varnost, vključno z dostopom do neodvisnih sodišč, ter zaupanje v kakovost in predvidljivost regulativnih politik in institucij sta tudi ključna dejavnika za delovanje notranjega trga in zaščito poljskega položaja v evropskih dobavnih verigah v razmerah po koncu pandemije. Poleg dolgotrajnih pomislekov glede stanja pravne države na Poljskem, na katere je opozorila Komisija in od katerih jih je bilo več že obravnavano v sodbah Sodišča Evropske unije, nedavni dogodki vzbujajo dodatne pomisleke glede delovanja poljskega pravnega reda in pravnega reda Unije.

                  (26)

                  Trdno in stabilno regulativno okolje je osnova za ohranjanje gospodarske rasti in zasebnih naložb. Pomanjkanje ustreznih javnih posvetovanj in posvetovanj s socialnimi partnerji škodljivo vpliva na stabilnost in trdnost poslovnega okolja ter na kakovost zakonodaje. Uvedena so bila obvezna javna posvetovanja za osnutke zakonov, ki jih predlaga svet ministrov, vendar se bodisi ne izvajajo bodisi niso obvezna za predloge, ki se sprejemajo po posebnih postopkih, kot na primer na predlog poslancev. To neskladje dodatno vpliva na kakovost sprejete zakonodaje. Poleg tega se je kakovost socialnega dialoga poslabšala, zlasti ker ni bilo posvetovanj v procesu oblikovanja politik ali pa so bila ta zelo kratka. Zagotavljanje zadostnega časa za posvetovanja, izboljšanje upoštevanja mnenj deležnikov o zakonih in političnih dokumentih ter čim večje zmanjšanje števila zakonov, za katere posvetovanja niso potrebna, bi okrepilo vključenost socialnih partnerjev in pomagalo izboljšati kakovost priprave zakonodaje. Svet za socialni dialog je institucionalni okvir za tristranski socialni dialog. Vendar pravne določbe, sprejete aprila 2020, slabijo avtonomijo socialnih partnerjev v svetu za socialni dialog in lahko dodatno poslabšajo učinkovitost socialnega dialoga v državi.

                  (27)

                  Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

                  (28)

                  Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Poljska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

                  (29)

                  V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Poljsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Poljskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (30)

                  Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

            PRIPOROČA, da Poljska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

                  1.

                  v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša odpornost, dostopnost in učinkovitost zdravstvenega sistema, tudi z zagotavljanjem zadostnih virov in pospešitvijo uvedbe e-zdravstvenih storitev;

                  2.

                  ublaži posledice krize za zaposlovanje, zlasti z okrepitvijo prožnih ureditev dela in shem skrajšanega delovnega časa. Bolje usmeri socialne prejemke in nadomestila ter zagotovi dostop tistim, ki jih potrebujejo. Izboljša digitalne spretnosti in znanja. Dodatno spodbuja digitalno preobrazbo podjetij in javne uprave;

                  3.

                  nadaljuje prizadevanja za zagotovitev dostopa do financiranja in likvidnosti za podjetja. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na digitalno infrastrukturo, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter trajnostni promet, in tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah;

                  4.

                  izboljša naložbeno ozračje, zlasti z zaščito neodvisnosti sodstva. Zagotovi učinkovita javna posvetovanja in vključenost socialnih partnerjev v proces oblikovanja politik.

         V Bruslju, 20. julija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            J. KLOECKNER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

         (3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 123.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

         (7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

         (8)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/142

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 20. julija 2020
      v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020
      (2020/C 282/22)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

                  (2)

                  Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Portugalske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. V razmerah nizke rasti produktivnosti so slabosti predvsem velike neto zunanje obveznosti, zasebni in javni dolg ter visok delež nedonosnih posojil.

                  (3)

                  Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

                  (4)

                  Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

                  (5)

                  Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

                  (6)

                  Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

                  (7)

                  Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

                  (8)

                  Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Portugalska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

                  (9)

                  Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po portugalskih regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, kot so Algarve ter najbolj oddaljeni regiji Madeira in Azori. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih in teritorialnih razlik na Portugalskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

                  (10)

                  Portugalska je 16. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (11)

                  Za Portugalsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Portugalski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 0,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Portugalsko niso upravičeni.

                  (12)

                  Vlada v program stabilnosti za leto 2020 ni vključila makroekonomskega scenarija ter načrtov za saldo sektorja država in delež javnega dolga v BDP niti za leto 2020. Vendar je v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeno, da bi lahko vsakih 30 delovnih dni, tj. približno vsak poldrugi mesec, veljavnosti ukrepov za omejitev izhoda v povprečju povzročili negativni učinek na letni BDP v višini 6,5 odstotne točke. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, povezanih s porastom javnih pogojnih obveznosti, ki izhajajo iz nekaterih javnih družb in ukrepov v zvezi s COVID-19 za zasebni sektor. Poleg tega pa obstajajo še predhodno nastale pogojne obveznosti.

                  (13)

                  V odziv na pandemijo COVID-19 je Portugalska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V programu stabilnosti za leto 2020 so ocenjene proračunske posledice teh ukrepov na mesečni ali letni osnovi, vendar skupni letni znesek za leto 2020 ni predviden. Ukrepi med drugim vključujejo enkratno posebno podporo podjetjem za ponovno vzpostavitev poslovne dejavnosti (508,0 milijona EUR ali 0,3 % BDP), poenostavljeno shemo za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa („začasno čakanje“, 373,3 milijona EUR ali 0,2 % BDP na mesec izvajanja) in nakup osebne zaščitne opreme s strani zdravstvenega sistema (0,1 % BDP na mesec izvajanja) (8). Komisija ocenjuje, da lahko ti ukrepi v letu 2020 povzročijo neposredne proračunske stroške v skupni višini približno 2,5 % BDP. Poleg tega je Portugalska napovedala ukrepe, ki sicer praviloma ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij in gospodinjstev ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na skoraj 25,1 milijarde EUR ali 12,5 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka na dodano vrednost, dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter prispevkov za socialno varnost (7,9 milijarde EUR ali 3,9 % BDP) ter tudi kreditne linije z državnim poroštvom in druge podobne pobude (4,0 milijarde EUR ali 2,0 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Portugalska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

                  (14)

                  Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Portugalske v letu 2020 znašal 6,5 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi v letu 2020 dosegel najvišjo vrednost pri 131,6 % BDP, v letu 2021 pa naj bi se zmanjšal na 124,4 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Portugalska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

                  (16)

                  Pandemija COVID-19 se je na Portugalskem začela na začetku marca 2020 ter zdravstveni sistem države izpostavila velikemu pritisku. Vlada je hitro izvedla najrazličnejše stroge zajezitvene ukrepe in za obdobje od 18. marca 2020 do 2. maja 2020 razglasila izredne razmere, da bi čim bolj omejila širjenje bolezni in izgubo življenj. Portugalska je sprejela ukrepe za okrepitev zmogljivosti odzivanja zdravstvenega sistema in izravnavo krivulje okužb, da bi preprečila preobremenjenost bolnišnic. Nacionalni in svetovni zajezitveni ukrepi so močno omejili gospodarsko aktivnost v večini sektorjev, posebej močno pa so prizadeli turizem in z njim povezane dejavnosti, ter poslabšali socialne in gospodarske obete za Portugalsko, zlasti za mikro ter mala in srednja podjetja (MSP). Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 6,8 %, v letu 2021 pa ponovno zraslo za 5,8 %.

                  (17)

                  Da bi se ublažil neposreden vpliv pandemije COVID-19 na zdravje ljudi, nastajajo najrazličnejši visoki odhodki za zdravstveni sistem. Potrebne so naložbe za povečanje odpornosti zdravstvenega sistema, zagotavljanje opreme, izdelkov in infrastrukture, ki so potrebni za okrepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, vključno z intenzivno nego, testiranjem, tehnološkimi in uporabnimi medicinskimi raziskavami ter univerzalnim dostopom, tudi zunaj mestnih območij in v najbolj oddaljenih regijah Madeira in Azori. Na začetku izbruha COVID-19 se je postopoma izvajal načrt za uvajanje novega modela upravljanja javnih bolnišnic z znatnimi povečanji letnih proračunov. Njegovo stalno izvajanje bi v tem trenutku lahko prispevalo h krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema. COVID-19 je izpostavil krhkost ustanov za dolgotrajno oskrbo na Portugalskem, v katerih je bila raven okužb višja. Kljub izboljšavam na področju ozemeljske pokritosti z dolgotrajno oskrbo v zadnjem desetletju je splošna stopnja dostopa nizka v vseh regijah države. Hkrati pa je bilo že pred izbruhom COVID-19 napovedano veliko povišanje dolgoročnih odhodkov za zdravstvo kot deleža BDP. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, da se bo mogoče spopasti s sedanjo krizo ter obravnavati izzive, povezane s staranjem prebivalstva.

                  (18)

                  Po trajnih pozitivnih trendih na trgu dela od leta 2014 se bo Portugalska zaradi pandemije soočala z izrednimi izzivi na področju zaposlovanja. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 % aktivnega prebivalstva, v letu 2021 pa znižala na 7,4 %, kar je še vedno nad 6,5-odstotno stopnjo iz leta 2019. Da bi Portugalska podprla zaposlovanje in zmanjšala tveganje izgube delovnih mest, je poenostavila in prilagodila uporabo obstoječe sheme za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa. S ciljno usmerjeno uporabo programov Unije in nacionalnih programov bi lahko ohranili delovna mesta in gospodarsko aktivnost, zlasti med MSP. V fazi okrevanja bodo imele prilagojene in ciljno usmerjene aktivne politike trga dela, zlasti strokovno izpopolnjevanje in prekvalifikacija, odločilno vlogo pri ohranjanju pripravljenosti delovne sile na delo. Sodelovanje med delodajalci, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter javnimi zavodi za zaposlovanje bo ključno za večje zaposlovanje.

                  (19)

                  Pandemija COVID-19 zahteva ukrepe za ublažitev socialnih učinkov in zaščito ljudi v ranljivih položajih, da se neenakosti ne bi povečale. Med temi ukrepi so sheme denarnega nadomestila za brezposelnost in dohodkovna podpora za najbolj prizadete delavce, vključno s samozaposlenimi in nestandardnimi delavci, dostop do storitev ter ukrepi za spodbujanje ponovnega vključevanja na trg dela. Izvajanje nacionalnega socialnega kriznega načrta v sodelovanju s socialnimi partnerji in civilno družbo bi lahko prispevalo k takojšnjemu in usklajenemu odzivu za blažitev socialnih posledic krize. Spremembe politike v odziv na upad učinkovitosti socialnih transferjev v zadnjih letih, npr. povečanje minimalnega dohodka, solidarnostnega dodatka za starejše, pokojnin in družinskih prejemkov, so pozitivno vplivale na porazdelitev dohodka. Kljub temu se je na podlagi socialnih transferjev (brez pokojnin) leta 2018 delež prebivalstva, ki ga ogroža revščina, na Portugalskem zmanjšal za samo 23,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 34 %. Poleg tega je ustreznost sheme minimalnega dohodka med najnižjimi v Uniji in zagotavlja dohodke v višini zgolj 40 % nacionalnega praga revščine.

                  (20)

                  Pandemija COVID-19 postavlja visoke zahteve za uporabo digitalnih tehnologij, da se ob potrebnem sprejetju ukrepov za omejevanje socialnih stikov zagotovi stalen dostop do izobraževanja, usposabljanja in poslovne dejavnosti. Portugalske šole in izobraževalni centri so se zaprli in tradicionalno učenje na podlagi osebnega stika je bilo prekinjeno ter nadomeščeno z učenjem na daljavo. Približno 6 % gospodinjstev in posledično približno 50 000 učencev še vedno nima dostopa do interneta, med mestnimi in podeželskimi območji pa so velike razlike pri dostopu do interneta in pokritosti s telekomunikacijskim omrežjem. Učenci iz privilegiranega socialno-ekonomskega družinskega okolja imajo boljše možnosti za obvladovanje izzivov, ki jih prinaša učenje na daljavo. Poleg tega Portugalska zelo zaostaja na področju digitalnih spretnosti in znanj. Leta 2019 48 % prebivalstva ni imelo osnovnih digitalnih spretnosti in znanj, vključno s približno 26 % prebivalstva popolnoma brez digitalnih spretnosti in znanj, delež tistih, ki interneta nikoli niso uporabili, pa je bil dvakrat višji od povprečja Unije. Trenutne okoliščine zahtevajo intenzivno izvajanje programov e-usposabljanja in prizadevanja za pomoč ljudem, ki se soočajo z digitalno izključenostjo, da bi lažje premagali ovire pri dostopu do učenja na daljavo. Če bi podjetja uvedla digitalne tehnologije, da bi ponudila alternativne ureditve dela in digitalne storitve, bi to tistim, ki lahko svoje storitve zagotavljajo prek spleta, omogočilo neprekinjeno poslovanje, s čimer bi se ublažil učinek omejitev v nekaterih sektorjih. To je zlasti pomembno za Portugalsko, za katere gospodarstvo so večinoma značilna mikropodjetja, skoncentrirana v tradicionalnih sektorjih. Eden od glavnih dejavnikov, ki ovirajo digitalizacijo MSP, je vrzel v digitalnem znanju, ki izhaja iz splošne nizke ravni digitalne pismenosti vodstvenih delavcev in zaposlenih.

                  (21)

                  Da bi se preprečili stečaji, ki se jim je mogoče izogniti, in omogočilo podjetjem, da preživijo ta šok in ostanejo konkurenčna, je Portugalska sprejela vrsto ukrepov, namenjenih podpori uspešnim podjetjem, zlasti MSP, ki so jih prizadeli ukrepi za omejevanje socialnih stikov, ki omejujejo poslovanje, ter upad domačega in svetovnega povpraševanja. Ti ukrepi so usmerjeni v zagotavljanje likvidnostne podpore, tudi s poroštvi, ki jih financirajo država in javne finančne institucije, neposredne subvencije, odlog plačila davkov, zmanjšanje in odlog plačila prispevkov za socialno varnost ter odlog plačila najemnin, pa tudi odlog plačila bančnih posojil za gospodinjstva in podjetja. Osredotočajo se zlasti na najbolj prizadete sektorje, vključno s turizmom, gostinstvom in s tem povezanimi gospodarskimi dejavnostmi, ter proizvodna in izvozna podjetja. Pomembno je, da javne institucije in zasebni finančni posredniki take ukrepe izvedejo pravočasno in učinkovito. V zvezi s tem je portugalska vlada racionalizirala postopek dostopa do kreditnih linij, natančneje, dokumentacijo, ki jo morajo predložiti podjetja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja ter pogoje financiranja gospodarstva. Dodatni ukrep politike je namenjen podpori podjetništvu in samozaposlenim.

                  (22)

                  Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe za spodbujanje rasti, ki podpirajo raziskave in inovacije, digitalizacijo, povezljivost in zeleni prehod, bodo prispevale k okrevanju portugalskega gospodarstva in ga preusmerile v dolgoročno trajnostno rast. Naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko izboljšale obrobni položaj Portugalske, zlasti z zapolnitvijo vrzeli na področju železniške povezave s Španijo in omogočanjem uporabe premalo izkoriščenega potenciala portugalskih pristanišč. Portugalska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za podnebni in energetski prehod. Še vedno je veliko manevrskega prostora za izboljšanje energijske učinkovitosti zgradb in zmanjšanje porabe energije v podjetjih. Boljša energetska povezljivost Iberskega polotoka bi lahko omogočila večjo konkurenco in olajšala uporabo obnovljivih virov energije. Naložbe lahko pomagajo tudi pri predvidevanju škodljivih učinkov podnebnih sprememb, kot so poplave in gozdni požari, ter izboljšanju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Portugalski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Portugalski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

                  (23)

                  Portugalski pravosodni sistem je v zadnjih letih zaradi številnih ukrepov, ki se še naprej izvajajo, postal učinkovitejši. Vendar lahko pandemija in posledična recesija privedeta do povečanja števila sodnih postopkov, kar bi lahko še poslabšalo preostala ozka grla, zlasti dolgotrajne postopke in velike sodne zaostanke na upravnih in davčnih sodiščih. Večja učinkovitost in odpornost pravosodnega sistema bi lahko izboljšala poslovno okolje, kar bi zlasti koristilo domačim MSP in vlagateljem.

                  (24)

                  Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

                  (25)

                  V preteklih letih je prišlo do več skupnih izboljšav portugalskega bančnega sistema. Prizadevanja za povečanje učinkovitosti sektorja ter zmanjšanje rezervacij in oslabitev so izboljšala metrike donosnosti. Glede na izboljšano donosnost je bančni sistem še naprej deloval v smeri krepitve kapitalskih količnikov. Vendar so stopnje lastnih sredstev še vedno pod povprečjem Unije. Večletni trend zmanjševanja deleža nedonosnih posojil se je nadaljeval, vendar je še vedno dvakrat višji od deleža Unije. Zmogljivost za ustvarjanje dohodka je še naprej izziv glede na nizke obrestne mere v gospodarstvu s še vedno visoko ravnjo zadolženosti. Posledica krize zaradi COVID–19, nizkih obrestnih mer, pa tudi določene odvisnosti od držav, ki potrebujejo nafto, bodo izzivi za bančni sektor, kar se bo odražalo v kreditni kakovosti odobrenih posojil.

                  (26)

                  Dolgotrajni postopki zaradi insolventnosti so bili opredeljeni kot eden od ključnih dejavnikov, ki bankam preprečujejo takojšnjo obravnavo obstoječega obsega nedonosnih posojil. Prav tako bistveno vplivajo na oblikovanje cen teh sredstev na sekundarnem trgu, saj so rezultati, merjeni kot plačila upnikom, nezadostni. Razčlenitev nedonosnih posojil še naprej kaže na stalno visok delež posojil gospodarskim družbam (približno dve tretjini), za katere je najmanj primeren hiter in standardiziran pristop. V zadnjih letih je bilo sprejetih več sprememb postopkov zaradi insolventnosti in civilnih postopkov izvršbe. Dodatne prilagoditve, ki so usmerjene zlasti v neupravičene zamude, bi pomagale tako upnikom kot posojilojemalcem, pri čemer bi bil slednjim omogočen nov začetek.

                  (27)

                  Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Portugalska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

                  (28)

                  Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Portugalska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

                  (29)

                  V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Portugalsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Portugalskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (30)

                  Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

                  (31)

                  Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj –

            PRIPOROČA, da Portugalska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

                  1.

                  v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi enakopraven dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe;

                  2.

                  podpre zaposlovanje in daje prednost ukrepom za ohranjanje delovnih mest. Zagotovi zadostno in učinkovito socialno zaščito in dohodkovno podporo. Podpre uporabo digitalnih tehnologij, da se zagotovi enakopraven dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter poveča konkurenčnost podjetij;

                  3.

                  izvede začasne ukrepe za zagotavljanje dostopa do likvidnosti za podjetja, zlasti za MSP. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, železniško infrastrukturo in inovacije;

                  4.

                  poveča učinkovitost upravnih in davčnih sodišč.

         V Bruslju, 20. julija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            J. KLOECKNER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

         (3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 129.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

         (7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

         (8)  Proračunski učinki so izraženi kot odstotek BDP v letu 2020 glede na spomladansko napoved Komisije 2020 (200,4 milijarde EUR).

         (9)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.