title: Priporočilo Komisije z dne 18. maja 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve   (Besedilo velja za EGP)

text:
               21.10.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 276/54

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 18. maja 2005
   o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite spletne glasbene storitve
   (Besedilo velja za EGP)
   (2005/737/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je aprila 2004 sprejela Sporočilo o upravljanju avtorske in sorodnih pravic na notranjem trgu.

               (2)

               Evropski parlament je v svojem poročilu z dne 15. januarja 2004 (1) navedel, da bi morali imetniki pravic imeti možnost uveljaviti zaščito avtorske in sorodnih pravic, kadar koli so takšne pravice vzpostavljene, neodvisno od nacionalnih meja in načinov uporabe, in sicer v vsem obdobju njihove veljavnosti.

               (3)

               Evropski parlament je nadalje poudaril, da mora kakršna koli dejavnost Skupnosti glede kolektivnega čezmejnega upravljanja avtorske in sorodnih pravic okrepiti zaupanje umetnikov, vključno s pisatelji in glasbeniki, da bodo finančno nagrajeni za vseevropsko izkoriščanje svojega ustvarjalnega dela (2).

               (4)

               Nove tehnologije so prinesle novo generacijo komercialnih uporabnikov, ki glasbena dela in druge vsebine spletno uporabljajo. Zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev zahteva upravljanje avtorske in sorodnih pravic.

               (5)

               Ena kategorija navedenih pravic je izključna pravica razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, ki nastanejo v procesu spletnega razširjanja glasbenih del. Druge kategorije pravic so pravica do javne priobčitve glasbenih del, pravica do primernega nadomestila za javno priobčitev drugih vsebin in izključna pravica do dajanja na voljo glasbenih del ali drugih vsebin.

               (6)

               V skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29/ES z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (3) in z Direktivo Sveta 92/100/EGS z dne 19. novembra 1992 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski, na področju intelektualne lastnine (4) se za vsako pravico pri spletnem izkoriščanju glasbenih del zahteva dovoljenje. Te pravice lahko upravljajo kolektivni upravljavci pravic, ki kot agenti zagotovijo določene upravljavske storitve imetnikom pravice, ali imetniki pravic sami.

               (7)

               Izdajanje dovoljenj za spletne pravice je pogosto omejeno na ozemlje in komercialni uporabniki se v posamezni državi članici pogajajo s posameznim tamkajšnjim kolektivnim upravljavcem pravic za vsako posamezno pravico, ki je zajeto v spletno izkoriščanje.

               (8)

               Vendar v času spletnega izkoriščanja glasbenih del komercialni uporabniki potrebujejo politiko izdajanja dovoljenj, ki ustreza splošni razširjenosti spletnega okolja in ki se uporablja za več ozemelj. Zato je primerno zagotoviti izdajanje dovoljenj za več ozemelj, da bi se povečala pravna varnost za komercialne uporabnike v zvezi z njihovo dejavnostjo in pospešil razvoj zakonitih spletnih storitev ter posledično povečal priliv dohodkov imetnikov pravic.

               (9)

               Svoboda zagotavljanja kolektivnega upravljanja storitev, ki sega čez nacionalne meje, zahteva, da lahko imetniki pravic svobodno izbirajo kolektivnega upravljavca pravic za upravljanje pravic, potrebnih za zakonito nudenje spletnih glasbenih storitev v Skupnosti. Zadevna pravica vključuje možnost, da se vse ali del spletnih pravic zaupa drugemu kolektivnemu upravljavcu pravic ali se jih nanj prenese ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic.

               (10)

               Podpiranje učinkovitih struktur za čezmejno upravljanje pravic mora prav tako zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti v zvezi z upoštevanjem pravil konkurence zlasti glede na zahteve, ki izhajajo iz digitalnega okolja.

               (11)

               Odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic mora, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsebovati minimalno zaščito za imetnike pravic glede vseh kategorij pravic, ki so potrebne za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev. Upravljavci pravic ne smejo različno obravnavati imetnikov pravic na podlagi države članice stalnega prebivališča ali državljanstva.

               (12)

               Tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic, morajo biti razdeljene pravično in brez razlikovanja na podlagi stalnega prebivališča, državljanstva ali kategorije imetnika pravic. Zlasti pa morajo biti kar najbolj uspešno in učinkovito razdeljene tantieme, pobrane v imenu imetnikov pravic v državah članicah, ki niso tisti, v katerih imajo imetniki pravic stalno prebivališče ali so njihovi državljani.

               (13)

               Dodatna priporočila glede odgovornosti, zastopanosti imetnikov pravic v organih odločanja kolektivnih upravljavcev pravic in glede reševanja sporov bi morala zagotoviti, da kolektivni upravljavci pravic dosežejo višjo stopnjo racionalizacije in preglednosti in da imetniki pravic in komercialni uporabniki lahko izbirajo na podlagi prejetih informacij. V družbi kolektivnega upravljanja pravic pri obravnavi ne sme delati razlik na podlagi kategorije članstva: vsi imetniki pravic, ne glede na to, ali so avtorji, skladatelji, založniki, producenti, izvajalci ali drugi, morajo biti enako obravnavani.

               (14)

               Primerno je redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega trga –

         PRIPOROČA:
   Opredelitve

               1.

               Za namene tega priporočila se uporabljajo naslednje opredelitve:

                           (a)

                           „upravljanje avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev na ravni Skupnosti“ pomeni zagotavljanje naslednjih storitev: dodelitve dovoljenj komercialnim uporabnikom, revizije in spremljanja pravic, krepitve avtorske in sorodnih pravic, pobiranja tantiem in razdelitve tantiem imetnikom pravic;

                           (b)

                           „glasbena dela“ pomeni katero koli glasbeno delo ali drugo zaščiteno vsebino;

                           (c)

                           „repertoar“ pomeni katalog glasbenih del, ki ga upravlja kolektivni upravljavec pravic;

                           (d)

                           „dovoljenje za več ozemelj“ pomeni dovoljenje, ki zajema ozemlje več kot ene države članice;

                           (e)

                           „kolektivni upravljavec pravic“ pomeni katero koli osebo, ki zagotavlja storitve, določene v točki (a), za več imetnikov pravic;

                           (f)

                           „spletne pravice“ pomeni katero koli od naslednjih pravic:

                                       (i)

                                       izključno pravico razmnoževanja, ki zajema vse posnetke, določeno v skladu z Direktivo 2001/29/ES v obliki nesnovnih kopij, nastalih v procesu spletnega razširjanja glasbenih del;

                                       (ii)

                                       pravico do javne priobčitve glasbenih del, in sicer v obliki pravice, da v skladu z Direktivo 2001/29/ES dovolijo ali prepovedo razmnoževanje, ali v obliki pravice do primernega nadomestila v skladu z Direktivo 92/100/EGS, ki zajema izključno oddajanje v omrežju („webcasting“), internetni radio in sočasno javno oddajanje („simulcasting“) ali t. i. near-on-demand services, ki se sprejemajo bodisi po osebnem računalniku bodisi po prenosnem telefonu;

                                       (iii)

                                       izključno pravico dajanja glasbenega dela na voljo v skladu z Direktivo 2001/29/ES, kar zajema storitve na zahtevo in druge interaktivne storitve.

                           (g)

                           „imetnik pravice“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima spletne pravice;

                           (h)

                           „komercialni uporabnik“ pomeni katero koli osebo, ki je udeležen pri zagotavljanju spletnih glasbenih storitev, ki potrebuje dovoljenje imetnikov pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev;

                           (i)

                           „vzajemni sporazum o zastopanju“ pomeni kateri koli dvostranski sporazum med kolektivnimi upravljavci pravic, po katerem en kolektivni upravljavec pravic drugemu dodeli pravico za zastopanje svojega repertoarja na ozemlju slednjega.

         Splošno

               2.

               Države članice so povabljene, da sprejmejo ukrepe, potrebne za olajšanje rasti zakonitih spletnih storitev v Skupnosti s spodbujanjem regulativnega okolja na ravni Skupnosti, ki najbolj ustreza upravljanju avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev.

         Odnos med imetniki pravic, kolektivnimi upravljavci pravic in komercialnimi uporabniki

               3.

               Imetniki pravic morajo imeti pravico prenesti upravljanje katere koli spletne pravice, potrebne za zakonito izvajanje zakonitih spletnih glasbenih storitev, na ozemlje uporabe po svoji izbiri, na kolektivnega upravljavca pravic po svoji izbiri, ne glede na državo članico stalnega bivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic.

               4.

               Kolektivni upravljavci pravic si morajo kar najbolj prizadevati za zastopanje interesov imetnikov pravic.

               5.

               Glede izdajanja dovoljenj za spletne pravice velja za odnos med imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic, ki temelji bodisi na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, vsaj naslednje:

                           (a)

                           imetniki pravic morajo imeti možnost določiti spletne pravice, ki se zaupajo v kolektivno upravljanje;

                           (b)

                           imetniki pravic morajo imeti možnost določiti ozemlje uporabe pooblastila kolektivnih upravljavcev pravic;

                           (c)

                           imetniki pravic morajo imeti pravico, da po obvestilu v primernem času o takšni svoji nameri, umaknejo katero koli spletno pravico in prenesejo upravljanje zadevnih pravic za več ozemelj na drugega kolektivnega upravljavca pravic ne glede na državo članico stalnega prebivališča ali državljanstvo kolektivnega upravljavca pravic ali imetnika pravic;

                           (d)

                           če je imetnik pravic prenesel upravljanje spletne pravice na drugega kolektivnega upravljavca pravic, brez vpliva na druge oblike sodelovanja med upravljavci pravic, morajo vsi zadevni kolektivni upravljavci pravic zagotoviti, da so navedene spletne pravice umaknjene iz vseh obstoječih vzajemnih sporazumov, sklenjenih med njimi.

               6.

               Kolektivni upravljavci pravic morajo imetnike pravic in komercialne uporabnike obvestiti o repertoarju, ki ga zastopajo, o kakršnem koli vzajemnem sporazumu o zastopanju, o ozemlju uporabe svojega pooblastila za zadevni repertoar in o veljavnih tarifah.

               7.

               Kolektivni upravljavci pravic morajo v primernem času obvestiti drug drugega in komercialne uporabnike o spremembah v repertoarju, ki ga zastopajo.

               8.

               Komercialni uporabniki morajo kolektivne upravljavce pravic obvestiti o različnih značilnostih storitev, za katere želijo dobiti spletne pravice.

               9.

               Kolektivni upravljavci storitev morajo komercialnim uporabnikom izdati dovoljenja na osnovi objektivnih meril in brez kakršnega koli razlikovanja med njimi.

         Pravična razdelitev in odbitki

               10.

               Kolektivni upravljavci pravic morajo vsem imetnikom pravic ali kategoriji imetnikov pravic, ki jih zastopajo, pravično razdeliti tantieme.

               11.

               Pogodbe in zakonsko predpisana pravila za člane, ki na ravni Skupnosti urejajo odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, pri upravljanju glasbenih del za spletno uporabo, morajo določiti, ali in do katere mere se bodo odbitki od tantiem razdelili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve.

               12.

               Kolektivni upravljavci pravic morajo po plačilu tantiem nasproti vsem imetnikom pravic, ki jih zastopajo, natančno opredeliti odbitke, ki so jih opravili v drugačne namene kot za zagotovljene upravljavske storitve.

         Nerazlikovanje in zastopanje

               13.

               Odnos med kolektivnimi upravljavci pravic in imetniki pravic, bodisi da temelji na pogodbi bodisi na zakonsko predpisanih pravilih za člane, mora temeljiti na naslednjih načelih:

                           (a)

                           katera koli kategorija imetnikov pravic se glede vseh elementov zagotovljene upravljavske storitve obravnava enako;

                           (b)

                           zastopanost imetnikov pravic v procesu notranjega odločanja je pravična in uravnotežena.

         Odgovornost

               14.

               Kolektivni upravljavci pravic morajo redno poročati imetnikom pravic, ki jih zastopajo, neposredno ali v skladu z vzajemnimi sporazumi o zastopanju, o kakršni koli izdaji dovoljenj, veljavnih tarifah in pobranih in razdeljenih tantiemah.

         Reševanje sporov

               15.

               Države članice so povabljene, da zagotovijo učinkovite mehanizme za reševanje sporov, zlasti glede tarif, pogojev za izdajanje dovoljenj, zaupanja pravic v upravljanje in umika spletnih pravic.

         Nadaljnje ukrepanje

               16.

               Države članice in kolektivni upravljavci pravic so povabljeni, da Komisiji redno letno poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli glede na to priporočilo, in o upravljanju na ravni Skupnosti avtorske in sorodnih pravic za zagotavljanje zakonitih spletnih glasbenih storitev.

               17.

               Komisija namerava redno ocenjevati razvoj spletnega glasbenega sektorja v skladu s tem priporočilom.

               18.

               Komisija bo na osnovi ocene iz točke 17 ugotavljala potrebo po nadaljnjih ukrepih na ravni Skupnosti.

         Naslovniki

               19.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice in na vse gospodarske subjekte, ki so udeleženi pri upravljanju avtorske in sorodnih pravic v Skupnosti.

      V Bruslju, 18. maja 2005

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  A5-0478/2003.

      (2)  Glej uvodno izjavo 29.

      (3)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

      (4)  UL L 346, 27.11.1992, str. 61. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/29/ES.


title: Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi natrijev kromat, natrijev dikromat in 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256) (Besedilo velja za EGP)

text:
               18.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 158/62

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 30. maja 2008
   o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi natrijev kromat, natrijev dikromat in 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A)
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2008/454/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 143/97 (2) in (ES) št. 2364/2000 (3) v tem zaporedju o tretjem in četrtem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba (EGS) št. 793/93:

                           —

                           natrijev kromat,

                           —

                           natrijev dikromat,

                           —

                           2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A).

               (2)

               Države članice, ki so bile v skladu z uredbama (EGS) št. 793/93 in (ES) št. 143/97 imenovane za poročevalke, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (4) za navedene snovi dokončale ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje in predlagale strategijo za omejitev tveganja.

               (3)

               Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) ter Znanstvenim odborom za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), ki sta o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdala svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani navedenih odborov.

               (4)

               Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (5).

               (5)

               Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi.

               (6)

               Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varnost pri delu, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi.

               (7)

               Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 –

         PRIPOROČA:
   ODDELEK 1
   NATRIJEV KROMAT

         (št. CAS 7775-11-3; št. Einecs 231-889-5)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (1) in okolje (2, 3, 4, 5, 6)

               1.

               Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (6).

               2.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu: BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

               3.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

               4.

               Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT.

               5.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

               6.

               Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti (EQS) in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (8).

         ODDELEK 2
   NATRIJEV DIKROMAT

         št. CAS 10588-01-9; št. Einecs 234-190-3)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (7) in okolje (8, 9, 10, 11, 12)

               7.

               Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive 98/24/ES.

               8.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

               9.

               Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

               10.

               Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT.

               11.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

               12.

               Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

         ODDELEK 3
   2,2′,6,6′-TETRABROMO-4,4′-IZOPROPILIDENDIFENOL (TETRABROMOBISFENOL A)

         (št. CAS 79-94-7; št. Einecs 201-236-9)

   Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (13, 14)

               13.

               Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za TBBPA, da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

               14.

               Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij TBBPA v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

         ODDELEK 4
   NASLOVNIKI

               15.

               To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice.

      V Bruslju, 30. maja 2008

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (2)  UL L 25, 28.1.1997, str. 13.

      (3)  UL L 273, 26.10.2000, str. 5.

      (4)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

      (5)  UL C 152, 18.6.2008, str. 11.

      (6)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 27.6.2007, str. 21).

      (7)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

      (8)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/32/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 60).


				|

		52013DC0354

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2013 in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016 /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Danske za leto 2013
in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast
in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših smernicah za
ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010
sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je 6. julija 2012
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za
leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi danskega konvergenčnega programa
za obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je 28. novembra 2012
sprejela letni pregled rasti[6],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem je Dansko opredelila
kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.
(6)       Evropski svet je 14. marca 2013
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, brezposelnosti in posledic krize ter javne uprave.
(7)       Komisija je v skladu s
členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij 10. aprila 2013 objavila rezultate
poglobljenega pregleda[8]
za Dansko. Na podlagi opravljene analize ugotavlja, da na Danskem obstajajo
makroekonomska neravnotežja, ki pa niso čezmerna.
(8)       Danska je 30. aprila 2013
predložila konvergenčni program za leto 2013, ki zajema obdobje 2012–2016,
in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(9)       Na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2013 v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na
katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Scenarij
napoveduje rast BDP v višini 0,7 % v letu 2013 in 1,6 % v letu 2014,
kar je v splošnem v skladu z napovedjo Komisije iz spomladi 2013 (0,7 %
in 1,7%). Program opisuje proračunsko strategijo, katere cilj je
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in doseganje srednjeročnega
cilja, ki je strukturni primanjkljaj v višini največ 0,5 % BDP, do
leta 2013, kar odraža cilje Pakta. Cilj programa je doseči
javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP v letu 2013 in 1,8 %
v letu 2014, kar je v skladu z rokom, ki ga je v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem predlagala Komisija. Povprečna letna
fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2013, ki temelji na izračunih
strukturnega proračunskega salda, je v skladu s priporočilom Sveta v
okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po ocenah bodo
dejanski javnofinančni odhodki (vključno z diskrecijskimi ukrepi na
strani dohodkov) v letu 2013 dosegli ničelno rast, v letu 2014 pa bo ta
znašala 0,4 %, torej bo v obeh letih dosežena referenčna vrednost za
odhodke. Javne finance na Danskem so na splošno zdrave, država pa je že dosegla
svoj srednjeročni cilj. Vendar mora Danska, med drugim zaradi staranja
prebivalstva in ambicioznih politik na področju socialnega varstva,
ohraniti trden in vzdržen okvir fiskalnih politik ter obdržati primanjkljaj pod
referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.
(10)     Danska je leta 2012
zaključila reformi sheme invalidskih pokojnin in sheme fleksibilnega
zaposlovanja, ki sta začeli veljati 1. januarja 2013. Ti reformi pomenita
pomemben ukrep za izboljšanje ponudbe delovne sile. Izboljšanje zaposljivosti
oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela, kot so ljudje s priseljenskim
ozadjem, dolgoročno brezposelni in nizko kvalificirani delavci, pa še
vedno ostaja izziv. Ambiciozni reformni program danske vlade je sicer hvalevreden,
vendar je pomembno zagotoviti, da bo znani danski model „prožne varnosti“ še
naprej omogočal nemoten prehod med brezposelnostjo in zaposlitvijo ter
obenem omejeval marginalizacijo in socialno izključenost. Pri tem imajo
pomembno vlogo izobraževanje, usposabljanje in nadgradnja spretnosti.
(11)     Za Dansko je izobraževanje
upravičeno prva prednostna naloga. Vseeno pa so potrebna nadaljnja
prizadevanja za izboljšanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti sistemov
izobraževanja in usposabljanja, tudi z izvedbo začetih reform. Predlagana
reforma sistema primarnega in nižjega sekundarnega izobraževanja je korak v
pravo smer in pričakovati je, da bo imela pozitiven vpliv na stroškovno
učinkovitost šolskega sistema in na kakovost izobraževanja, vključno
z izboljšanjem dosežkov učencev. Kar zadeva poklicno usposabljanje, je
danska vlada sprejela ukrepe za izboljšanje kakovosti poklicnega usposabljanja
mladih in zagotovitev potrebnih zasebnih vajeništev. Za iskanje trajne rešitve
za zagotovitev potrebnih pripravništev ter izboljšanje kakovosti poklicnega
izobraževanja in usposabljanja je bil ustanovljen odbor, sestavljen iz
predstavnikov vlade, občin, regij in socialnih partnerjev. Trajne in
ambiciozne rešitve za zagotovitev vajeništev in zmanjšanje visokega deleža
mladih, ki v poklicnem izobraževanju zgodaj opustijo šolanje, bi Dansko bolje
pripravile na prihodnje povpraševanje po spretnostih na trgu dela in izboljšale
produktivnost.
(12)     Danska bi lahko ustvarila večjo
gospodarsko rast z odpravo ovir za konkurenco na področju lokalnih in
maloprodajnih storitev, ob upoštevanju pomena tega sektorja v njenem
gospodarstvu. V letu 2012 je danska vlada predstavila nov zakon o konkurenci,
ki predstavlja pomemben korak v pravo smer. Z revizijo konkurenčnega prava
so bili uvedeni učinkovitejši mehanizmi za izvrševanje predpisov o
konkurenci, s čimer je bil v celoti upoštevan ustrezni del
priporočila iz leta 2012. Vendar je mogoče storiti še več za
zagotovitev učinkovitosti ukrepov, sprejetih za posamezne sektorje in na
področju javnih storitev, da se okrepita konkurenca in delovanje trga.
Različne strateške pobude na tem področju so še v zgodnji fazi, za
zagotovitev učinkovitega izvajanja pa so potrebna nadaljnja prizadevanja.
(13)     V preteklem letu je bila
podrobno razčlenjena zadolženost gospodinjstev na nacionalni ravni in
ravni EU, da bi se ocenila nevarnost za finančno in gospodarsko
stabilnost. Trenutno so tveganja za finančno stabilnost videti pod
nadzorom, vendar je potrebno stalno spremljanje. Danski organi so sprejeli
številne ukrepe za izboljšanje zanesljivosti sistema hipotekarnih posojil. Ti
vključujejo sistem označevanja tveganj pri stanovanjskih hipotekarnih
posojilih in omejitve pri posojilih s spremenljivo obrestno mero in/ali
odloženim odplačilom. Hipotekarne kreditne ustanove so na lastno pobudo
sprejele ukrepe za zagotovitev dodatnega zavarovanja. Vse to so ukrepi v pravo
smer, vendar jih bo treba skrbno spremljati, da se ugotovi, ali imajo želeni učinek.
Komisija bo preučila redna poročila Danske o vplivu tovrstnih
ukrepov. V prihodnosti bi bilo treba pregledati obdavčenje
nepremičnin na Danskem, da se zmanjšajo izkrivljanja in okrepijo njegove
proticiklične značilnosti.
(14)     Komisija je v okviru
evropskega semestra izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike. Ocenila
je konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila
poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko
upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v
prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko, ampak tudi,
ali sta skladna s pravili in smernicami EU. Njena priporočila, pripravljena
v okviru evropskega semestra, so izražena v priporočilih v točkah od 1
do 3 v nadaljevanju.
(15)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil danski konvergenčni program, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilu v točki 1 spodaj.
(16)     Svet je ob upoštevanju poglobljenega
pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni
reformni program Danske in njen konvergenčni program. Njegova
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij so izražena v
priporočilu v točki 3 v nadaljevanju –
PRIPOROČA, naj Danska v obdobju 2013–2014
izvede naslednje ukrepe:
1.           V letu 2013 naj po
načrtih izvaja proračunsko strategijo, da se čezmerni
primanjkljaj odpravi še v letu 2013. Poleg tega naj izvaja proračunsko
strategijo za leto 2014 in nadaljnja leta, da se zagotovi zadostna fiskalna
konsolidacija in tako ohrani izpolnjevanje srednjeročnega cilja.
2.           Sprejme naj dodatne ukrepe za
izboljšanje zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela, kot so ljudje s
priseljenskim ozadjem, dolgoročno brezposelni in nizkokvalificirani
delavci. Izboljša naj kakovost poklicnega usposabljanja, da se zmanjša delež
mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, in zagotovi povečanje števila
vajeništev. Izvede naj reformo primarnega in nižjega sekundarnega
izobraževanja, da se izboljšajo učni dosežki učencev in stroškovna
učinkovitost izobraževalnega sistema.
3.           Še naprej naj si prizadeva za
odpravo ovir na področju konkurence v storitvenem sektorju, med drugim v
sektorju maloprodaje in gradbenem sektorju, ter za učinkovitejše
zagotavljanje javnih storitev.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011,
str. 25.
[3]               COM(2013) 354 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 115 final.
[9]               V skladu s členom 9(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/114

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2017
   (2017/C 261/25)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Finska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 in 2.

               (3)

               Poročilo o državi za Finsko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi poglobljen pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, katerega rezultati so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (4)

               Finska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Za Finsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2017 načrtuje zmanjšanje nominalnega salda z -1,9 % BDP v letu 2016 na -2,3 % v letu 2017, temu pa naj bi sledilo postopno izboljšanje, ki bo v letu 2020 doseglo -0,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen od leta 2019 naprej. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega (5) strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen šele od leta 2020. V skladu s programom stabilnosti za leto 2017 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP dosegel najvišjo vrednost v letu 2017 pri 64,7 %, nato pa se v letu 2020 znižal na 62,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, se zdi ugoden zlasti za leti 2018 in 2019. Scenarij temelji na pričakovanju, da se bo zaposlovanje v obdobju 2018–2019 povečalo za skoraj 2 % na leto, kar je bistveno več od povprečnega letnega povečanja v zadnjih 10 letih (+0,2 %).

               (7)

               Komisija je 22. maja 2017 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) PDEU, saj je dolg sektorja država na Finskem presegel referenčno vrednost 60 % BDP. V poročilu je bilo po oceni vseh relevantnih dejavnikov ugotovljeno, da bi bilo treba merilo dolga šteti za izpolnjeno.

               (8)

               Program stabilnosti za leto 2017 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Glede na program stabilnosti za leto 2017 so stroški v letu 2016 znašali 0,34 % BDP. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,17 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev neobičajen dogodek, njegov vpliv na finske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2016 znižana. Glede na program stabilnosti za leto 2017 je v letu 2017 predvideno zmanjšanje stroškov v zvezi z izrednim pritokom beguncev za 0,15 % BDP. Komisija bo spomladi 2018 na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili finski organi, pripravila končno oceno za leto 2017, ki bo zajemala tudi oceno upravičenih zneskov.

               (9)

               V osnutku proračunskega načrta za leto 2017 je Finska zaprosila za prožnost v okviru preventivnega dela v skladu s „skupno dogovorjenim stališčem o prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast“, ki ga je februarja 2016 potrdil Svet ECOFIN, in sicer zaradi načrtovane izvedbe večjih strukturnih reform s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ (zahteva za prožnost v višini 0,5 % BDP) in nacionalnih odhodkov za projekte, ki jih sofinancira Unija v okviru skladov ESI (zahteva za prožnost v višini 0,1 % BDP).

               (10)

               Zahteva za prožnost za strukturne reforme se nanaša na reforme na trgu dela, zlasti na pakt za konkurenčnost in pokojninsko reformo. Za več kot 90 % zaposlenih pakt prinaša zamrznitev plač za 12 mesecev in stalno podaljšanje letnega delovnega časa za 24 ur brez nadomestila. Poleg tega bodo zaposleni trajno plačevali večji delež prispevkov za socialno varnost. Kot nadomestilo za zamrznitev plač in povišanje stroškovnega bremena za zaposlene je vlada od leta 2017 trajno znižala davke na zasluženi dohodek. Pokojninska reforma bo povišala najnižjo zakonsko določeno upokojitveno starost s 63 na 65 let do leta 2027, nato pa bo upokojitvena starost vezana na pričakovano življenjsko dobo. Obe reformi sta začeli veljati leta 2017. Pakt za konkurenčnost bi lahko prinesel izboljšanje stroškovne konkurenčnosti ter posledično večjo zaposlenost in povišanje realnega BDP za približno 1,5 % do 2 %, kot je predstavljeno v osnutku proračunskega načrta za leto 2017. Glede na naravo ukrepa obstajajo negotovosti pri ocenah o zaposlovanju ali BDP, vendar se zdi, da so na splošno verjetne. Zato bodo te reforme imele pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Poleg tega rezultati podrobne ocene proizvodne vrzeli za leto 2017, ki je bila izvedena na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017, kažejo, da Finska dosega minimalno referenčno merilo v letu 2017. Kot dodatno zagotovilo za upoštevanje referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP se je vlada javno zavezala, da bo v letu 2017 po potrebi sprejela dodatne ukrepe, da bi zagotovila skladnost s fiskalnimi pravili, vključno z izpolnjevanjem referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe. Na podlagi tega se lahko oceni, da Finska izpolnjuje pogoje za zaprošeni začasni odklon v višini 0,5 % BDP v letu 2017, če ustrezno izvede dogovorjene reforme, ki se bodo spremljale v okviru evropskega semestra.

               (11)

               Glede zahteve za prožnost za dodatne naložbe se zdi, da informacije, predložene v programu stabilnosti za leto 2017, potrjujejo, da Finska začasni odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017 učinkovito uporablja za povečanje naložb. Zato ter tudi ob upoštevanju zgoraj navedenih elementov glede minimalnega referenčnega merila in dejstva, da podrobna ocena predvidene proizvodne vrzeli potrjuje, da je finsko gospodarstvo v težavah, je Finsko trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za začasni odklon v višini 0,1 % BDP v letu 2017, da bi se upoštevali odhodki za nacionalne naložbe v projekte, ki jih sofinancira Unija. Komisija bo opravila naknadno oceno za preverjanje dejanskega zneska nacionalnih odhodkov v sofinancirane naložbene projekte ter s tem povezanih nadomestil.

               (12)

               Svet je 12. julija 2016 Finski priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini vsaj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 kaže, da je v letu 2017 možen dodaten začasni odklon v višini 0,6 % BDP v okviru klavzule o strukturnih reformah in naložbene klavzule, pri čemer je treba zagotoviti nadaljnje izpolnjevanje minimalnega referenčnega merila (tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,1 % BDP). Na podlagi tega bi se strukturni saldo v letu 2017 lahko poslabšal za 0,5 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi Finska izpolnjevala zahteve preventivnega dela Pakta. Tudi z upoštevanjem sedanje posodobljene ocene zmanjšanja učinka na proračun v letu 2017 zaradi izrednega pritoka beguncev se izid celovite ocene ne bi spremenil. Za leto 2018 bi Finska morala doseči srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju olajšave v zvezi z neobičajnimi dogodki (odobrene za leto 2016) in olajšave v zvezi z izvajanjem strukturnih reform in naložb (odobrene za leto 2017) (6). Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je to skladno z maksimalno nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v višini 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,1 % BDP. Ob nespremenjenih politikah bi Finska v letu 2018 izpolnjevala zahteve preventivnega dela Pakta. Tudi z upoštevanjem sedanje posodobljene ocene zmanjšanja učinka na proračun v letu 2017 zaradi izrednega pritoka beguncev se izid celovite ocene ne bi spremenil. Hkrati pa po napovedi Finska v letih 2017 in 2018 na prvi pogled ne bo izpolnjevala merila glede zmanjšanja dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Finska pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

               (13)

               Odhodki za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se bodo zaradi staranja prebivalstva in zmanjševanja delovne sile povečali s 23 % BDP leta 2013 na 27 % BDP do leta 2030. Januarja 2017 je začela veljati pokojninska reforma, s katero se bo povišala najnižja zakonsko določena upokojitvena starost s 63 na 65 let do leta 2027 in s katero se bo zakonsko določena upokojitvena starost uskladila s spremembami pričakovane življenjske dobe. Stroški socialnih in zdravstvenih storitev, za katere so zdaj odgovorne občine, znašajo 10 % BDP. Brez reforme sistema naj bi se ti odhodki nominalno in kot delež BDP v prihodnjih letih povečevali za 4,4 % na leto. Glavni cilji reform vključujejo zmanjšanje dolgoročne vrzeli v vzdržnosti javnih financ z boljšim obvladovanjem stroškov. To bo doseženo s povezovanjem storitev, večjimi subjekti kot ponudniki storitev in digitalizacijo. Prvi sveženj zakonodajnih predlogov za reforme socialnih in zdravstvenih storitev je bil parlamentu predložen marca 2017. Ti zakoni bodo vzpostavili pravni okvir za 18 novih okrožij, ki bodo prevzela odgovornost za socialne in zdravstvene storitve od občin od leta 2019. Zakonodajni predlogi za najbolj sporne dele reforme, zlasti glede pravice pacientov do proste izbire izvajalca storitev, so bili v začetku maja 2017 predloženi parlamentu in jih bo treba sprejeti, da se bo reforma lahko izvajala od leta 2019, kot je načrtovano.

               (14)

               Rast plač je bila v zadnjih letih zmerna. Povprečno medletno povišanje dogovorjenih plač je v obdobju 2014–2016 znašalo 0,7 %. Zaradi šibke rasti produktivnosti dela se je stroškovna konkurenčnost le počasi izboljševala. Socialni partnerji so leta 2016 podpisali pakt za konkurenčnost, namenjen postopnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti Finske v letu 2017. Za več kot 90 % zaposlenih pakt za konkurenčnost prinaša zamrznitev plač za 12 mesecev in stalno podaljšanje letnega delovnega časa za 24 ur brez dodatnega nadomestila. Poleg tega bodo zaposleni trajno plačevali večji delež prispevkov za socialno varnost. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi pripomogli k širitvi izvoza in zaposlovanja v prihodnjih letih. Naslednji krog pogajanj o plačah v drugi polovici leta 2017 bo ključnega pomena za zagotovitev teh pričakovanih pozitivnih učinkov, saj pakt za konkurenčnost ni v celoti premostil vrzeli na področju stroškovne konkurenčnosti s primerljivimi gospodarstvi.

               (15)

               Razmere na trgu dela so se v letu 2016 postopoma začele izboljševati, vendar izzivi ostajajo. Število zaposlenih v predelovalnem sektorju se je med letoma 2008 in 2015 zmanjšalo za 21 %. Drugi sektorji, kot so gradbeništvo, nepremičnine in zdravstvo, kažejo znake pomanjkanja delovne sile. To kaže na potrebo po ciljno usmerjenih aktivnih politikah zaposlovanja in stalnih naložbah v izobraževanje odraslih in poklicno usposabljanje, kar bi omogočilo poklicno mobilnost. Razmerje med prostimi delovnimi mesti in zaposlitvami je bilo v letu 2016 skoraj tako visoko kot v letu 2007, medtem ko je bila stopnja brezposelnosti za dve odstotni točki višja. To je lahko posledica neusklajenosti med ponudbo delovne sile in povpraševanjem po njej, nizke privlačnosti nekaterih prostih delovnih mest ali omejenih spodbud za zaposlitev. Potrebna so stalna prizadevanja za zagotovitev boljših rezultatov na trgu dela pri neaktivnih, zlasti tistih v starostni skupini 25 do 39 let, dolgotrajno brezposelnih in migrantov. Za doseganje boljših socialnih rezultatov in rezultatov na trgu dela za osebe z migrantskim ozadjem bodo potrebne tudi stalne naložbe v njihovo izobraževanje.

               (16)

               Kar zadeva aktivacijo, lahko zapleten sistem prejemkov z različnimi vrstami nadomestil privede do znatne stopnje neaktivnosti in tveganja pasti nizkih plač ter birokratskih težav pri ponovni uvedbi prejemkov in nadomestil. Te pasti bi bilo nujno obravnavati. Da bi brezposelne še bolj spodbudili k sprejemanju ponudb za zaposlitev, se je poostrila njihova obveznost sprejetja ponudb za zaposlitev in obveznost sodelovanja v programih aktiviranja. Poleg tega se je skrajšal čas prejemanja denarnih nadomestil za brezposelnost, ki so vezana na dohodek. Uvedene so bile pozitivne spodbude, kot je omogočanje uporabe osnovnih nadomestil za brezposelnost kot subvencij za mobilnost in plače za aktivacijo iskalcev zaposlitve. Nadaljnje povečanje spodbud za sprejetje zaposlitve bi se lahko dopolnilo z odpravo obstoječih birokratskih ovir za zaposlitev ali samostojno podjetništvo.

               (17)

               Nestroškovna konkurenčnost ovira uspešnost izvoza in lahko zmanjša privlačnost Finske za tuje vlagatelje. Strukturne spremembe se odvijajo, vendar so se v zadnjem času upočasnile. Napredek je bil dosežen pri odpiranju storitvenih sektorjev, kot sta trgovina na drobno in promet, za konkurenco, podani pa so bili predlogi za povečanje konkurence v drugih storitvenih sektorjih na domačem trgu. Čeprav mednarodne primerjave Finsko uvrščajo med vodilne države na svetu, kar zadeva poslovno okolje in privlačnost za naložbe, je obstoječe stanje vhodnih naložb na Finskem glede na velikost gospodarstva pod povprečjem Unije.

               (18)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena programov in nadaljnjih ukrepov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Finska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da bi morala v letu 2018 doseči svoj srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju olajšav v zvezi z neobičajnimi dogodki ter izvajanjem strukturnih reform in naložb, za katere je bil odobren začasni odklon. Zagotovi pravočasno sprejetje in izvajanje upravne reforme za doseganje večje stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev.

               2.

               Spodbuja nadaljnje usklajevanje plač z gibanjem produktivnosti, pri čemer dosledno upošteva vlogo socialnih partnerjev. Sprejme ciljno usmerjene ukrepe aktivne politike zaposlovanja za reševanje izzivov na področju zaposlovanja in socialne politike, zagotavljanje spodbud za sprejetje zaposlitve in spodbujanje podjetništva.

               3.

               Nadaljuje z izboljševanjem regulativnega okvira in zmanjševanjem upravnega bremena za povečanje konkurence na področju storitev in spodbujanje naložb.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  Finski se dovoli odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2018, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let.

      (7)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 28. oktobra 2016 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2016/29)

text:
               10.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 413/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 28. oktobra 2016
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ECB/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, družbe Grant Thornton, je potekel po reviziji za poslovno leto 2015. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2016.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Mazars imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland za poslovna leta 2016 do 2020.

      V Frankfurtu na Majni, 28. oktobra 2016

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2013 ter mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za obdobje 2012–2017

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/42

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2013 ter mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za obdobje 2012–2017
   2013/C 217/11
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav ali vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2012 in podal mnenje o programu Italije za stabilnost za obdobje 2012–2015.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Komisija je 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Italijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo odločno ukrepanje politike. Zlasti zmanjšanje zunanje konkurenčnosti ter visok javni dolg ob dolgotrajno nizki rasti sta še naprej opredeljena kot glavni makroekonomski neravnotežji Italije.

               (9)

               Italija je 11. aprila 2013 predložila svoj nacionalni program reform za leto 2013 in svoj program za stabilnost za obdobje 2012–2017. Po predložitvi teh programov je nova vlada, imenovana 28. aprila, napovedala okrepitev programa strukturnih reform ter hkrati potrdila proračunske cilje iz programa za stabilnost. 17. maja je bila sprejeta uredba-zakon, ki vsebuje nove določbe o obdavčenju nepremičnin in razširitvi sheme za dodatek k plačam podzaposlenih delavcev. Programa in novi ukrepi vlade so bili ocenjeni istočasno, da bi se upoštevala njihova medsebojna povezanost.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij za leto 2014, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, v primerjavi s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013 optimističen. Ta scenarij je od leta 2015 naprej verjeten. Vendar ob predpostavki, da se v celoti izvedejo sprejete strukturne reforme, ki še vedno predstavljajo izziv. Proračunsko strategijo, opisano v programu za stabilnost, je potrdila nova vlada in odobril parlament. Njen namen je v programskem obdobju ohraniti primanjkljaj pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe 3 % BDP, leta 2013 doseči srednjeročni cilj ter od leta 2014 naprej zagotoviti upadanje deleža dolga glede na BDP. V programu za stabilnost je potrjen srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki je v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Primanjkljaj se je leta 2012 zmanjšal na referenčno vrednost iz Pogodbe 3 % BDP in naj bi v skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013 v obdobju 2013–2014 ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Ocenjuje se, da predpisi, ki jih je italijanska vlada sprejela 17. maja, ne bodo imeli znatnega učinka na primanjkljaj, če se bodo dosledno izvajali. Kot je opisano v odločitvi o razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki jo je Svet sprejel 21. junija 2013, sta bili v zakonodaji sprejeti sve zaščitni klavzuli za zagotovitev doseganja proračunskih ciljev. Po tem, ko se je v obdobju 2009–2012 kumulativno izboljšal za 2,7 odstotnih točk BDP in ob predpostavki, da ne bo nobenih drugih sprememb politike, se bo strukturni saldo v deležu BDP leta 2013 predvidoma izboljšal za dodatno odstotno točko, in sicer na –0,5 %, nato pa se bo leta 2014 predvidoma nekoliko poslabšal.
               Primarni strukturni saldo bi leta 2014 dosegel skoraj 5 % BDP. Napovedana strukturna prilagoditev za leto 2013 je primerna, tudi na podlagi analize odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, za leto 2014 pa na podlagi pomladanske napovedi služb Komisije za leto 2013 kaže odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja. V programu za stabilnost je predvideno, da bo delež državnega dolga najvišji leta 2013, po tem pa se bo predvidoma začel zmanjševati, tudi po zaslugi predvidenih prihodkov od privatizacije, ki znašajo 1 odstotno točko BDP letno. V napovedi pa se bo delež dolga glede na BDP še naprej povečeval do 132,2 % BDP do leta 2014, ob domnevi nespremenjene politike, med drugim zaradi poravnave zamudnih plačil, ki v letih 2013–2014 prispeva približno 2,5 odstotne točke, medtem ko prihodki od privatizacije niso vključeni, saj podrobnosti še niso bile določene. Od leta 2013 naprej je Italija v triletnem prehodnem obdobju glede izpolnjevanja merila, povezanega z dolgom, in napoved spreminjanja dolga v programu za stabilnost zagotavlja zadosten napredek glede izpolnjevanja tega merila. Vendar napovedi glede primanjkljaja in dolga iz programa za stabilnost temeljijo na dejstvu, da se sprejete strukturne reforme in proračunski ukrepi izvajajo v celoti, kar je bistveno za trdno zaupanje v trg ter spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest.

               (11)

               Sprejete so bile pomembne reforme za krepitev fiskalne vzdržnosti in spodbujanje rasti, ki pa se ne izvajajo v celoti in lahko bi bili sprejeti še dodatni ukrepi. Več predlaganih ključnih ukrepov še ni bilo odobrenih ali še čakajo na izvedbeno zakonodajo, poleg tega pa obstaja tveganje, da se na vseh državnih ravneh v praksi ne bodo uporabljali dosledno. Kljub sprejetim ukrepom so učinkovitost javne uprave, kar zadeva regulativni in postopkovni okvir, kakovost upravljanja in upravna zmogljivost še vedno precej pomanjkljive, kar vpliva na izvajanje reform in poslovno okolje.

               (12)

               Za izboljšanje poslovnega okolja je treba dokončati reformo civilnega sodstva, in sicer je treba hitro izvesti revizijo organizacije sodišč ter skrajšati dolgotrajne postopke, zmanjšati sodne zaostanke ter pogostost pravnih sporov. Na podlagi sodbe ustavnega sodišča o mediaciji iz oktobra 2012 je potrebno ukrepanje, da se spodbudi uporaba mehanizmov za izvensodno reševanje sporov. Korupcija predstavlja resen problem, saj so njeni stroški ocenjeni na 4 % BDP, kar resno ogroža potencial za oživitev gospodarstva. Protikorupcijski zakon iz novembra 2012 zahteva nadaljnje ukrepanje in učinkovitost pri preprečevanju korupcije bi se lahko še izboljšala, zlasti kar zadeva predpis o zastaranju, za katerega so trenutno značilni kratki zastaralni roki.

               (13)

               Izvajanje sprejete ambiciozne strategije fiskalne konsolidacije sta spremljala uvedba pravila o uravnoteženem proračunu v ustavo aprila 2012 ter ukrepanje za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe. Vendar so vrzeli pri izvajanju preprečile, da bi bili sprejeti ukrepi v celoti učinkoviti. Politični zastoj je oviral potrebno zmanjšanje števila pokrajin. Akcijski načrt za kohezijo je omogočil pospešitev črpanja sredstev iz strukturnih skladov v višini približno 11,9 milijarde EUR v treh zaporednih fazah. Kljub temu pa izboljšanje splošnega upravljanja sredstev zlasti na jugu Italije še vedno ni dovolj ambiciozno, kar vzbuja resno zaskrbljenost za programsko obdobje 2014–2020. Obstaja torej še veliko možnosti za povečevanje učinkovitosti javne porabe.

               (14)

               Tradicionalno odločilna vloga bank pri podpiranju dejavnosti italijanskega gospodarstva, zlasti s posojanjem majhnim podjetjem, se je zaradi dolgotrajne gospodarske recesije oslabila. Povečano kreditno tveganje z velikimi in še naraščajočimi slabimi posojili je prispevalo k zmanjšanju obsega posojil in je še poslabšalo nizko dobičkonosnost bank. Kot odziv na to Banka Italije ocenjuje ustreznost oblikovanja rezervacij za slaba posojila s pregledi na kraju samem. Posebne značilnosti korporativnega upravljanja nekaterih italijanskih bank lahko omejijo učinkovitost njihovega finančnega posredništva. Sprejeti so bili ukrepi za spodbujanje uporabe programov nebančnega financiranja, zlasti financiranja z lastniškim kapitalom, financiranja s podjetniškimi obveznicami in povečanje zmogljivosti za inovacije, vendar je njihov obseg omejen in še niso bili v celoti izvedeni. Prenos Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (5) in načrtovana poravnava nakopičenih zamudnih plačil bosta prispevala k izboljšanju likvidnosti podjetij.

               (15)

               Junija 2012 je bila sprejeta obsežna reforma trga dela za odpravo njegove togosti in segmentacije. Reformo je treba dopolniti s sprejetjem izvedbene zakonodaje in skrbno spremljati njeno konkretno uveljavljanje na kraju samem. Poleg tega je treba storitve javnih zavodov za zaposlovanje povezati z uradom, ki skrbi za upravljanje z nadomestili za brezposelne, da se podpre izvedba učinkovitih strategij aktivacije. V obdobju 2011–2013 je bil z zaporednimi dogovori med socialnimi partnerji opredeljen nov okvir za določanja plač. Podprt je z davčnimi spodbudami za boljšo uskladitev plač s produktivnostjo in lokalnimi pogoji na trgu dela. Ta okvir bi bilo treba učinkovito izvajati in postopno prilagajati na podlagi spremljanja rezultatov.

               (16)

               Brezposelnost mladih in delež mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, sta še naprej naraščala in konec leta 2012 dosegla 37 % oziroma 21,1 %. Delež ljudi s terciarno izobrazbo in stopnja zaposlenosti mladih s terciarno izobrazbo sta med najnižjimi v Uniji, kar kaže, da znanja in spretnosti mladih diplomantov niso prilagojena zahtevam na trgu dela. Stopnja prezgodnjega opuščanja šolanja je kljub rahlemu zmanjševanju še vedno visoka. To vzbuja pomisleke glede uspešnosti izobraževalnega sistema. Eden od ključnih elementov glede tega je učiteljski poklic, za katerega so trenutno značilni ena sama poklicna pot in omejene možnosti poklicnega razvoja. Udeležba žensk na trgu dela je še vedno nizka, razlika med spoloma na področju zaposlovanja pa je med največjimi v Uniji. Tveganje revščine in socialne izključenosti ter zlasti hudo pomanjkanje materialnih dobrin se izrazito povečujejo, sistem socialnega varstva pa vse težje zadovoljuje socialne potrebe, saj v njem prevladujejo odhodki za pokojnine.

               (17)

               Struktura davčnega sistema ostaja zapletena in zelo obremenjuje delo in kapital. Po prizadevanjih v obdobju 2010–2011 so bili sprejeti dodatni ukrepi za preusmeritev davčnega bremena s proizvodnih faktorjev na potrošnjo, premoženje in okolje. Še vedno so potrebni ukrepi za poenostavitev davčnega sistema, racionalizacijo davčnih odhodkov, uskladitev osnove za davek na premoženje s tržnimi vrednostmi, boljše izpolnjevanje davčnih obveznosti in preprečevanje utaj. Pred revizijo katastrskih vrednosti se bo s predvideno reformo obdavčenja nepremičnin poskušalo povečati poštenost tega obdavčenja v okviru proračunske strategije iz programa za stabilnost. Zmanjšanje sive ekonomije in neprijavljenega dela lahko koristi javnim financam in pozitivno vpliva na pravičnost. V okviru pregleda oprostitev ali znižanih stopenj DDV in neposrednih davčnih odhodkov bodo morda potrebne določene prilagoditve socialnih transferjev, da se čim bolj zmanjša distribucijski učinek.

               (18)

               Pomembna prizadevanja so bila usmerjena v liberalizacijo storitvenega sektorja. Vendar bi bilo treba z reformo reguliranih poklicev nadaljevati, da bi se obravnavale preostale omejitve, njena ključna načela pa bi bilo treba zaščititi pred morebitnimi zastoji, zlasti zaradi reforme pravnega poklica. Na podlagi sodbe ustavnega sodišča iz julija 2012 je pomembno tudi ukrepanje za odprtje lokalnih javnih storitev konkurenci. Nadaljnji ukrepi v zvezi s predlogi italijanskega organa, pristojnega za konkurenco, v skladu z italijansko zakonodajo bodo v pomoč pri reševanju teh zadev.

               (19)

               V teku je reforma omrežnih panog za odpiranje dostopa do trga in izboljšanje zmogljivosti infrastrukture, vendar pomembni izzivi ostajajo. Ločitev lastništva podjetij za proizvodnjo in prenos plina je skoraj dokončana, nadaljevati je treba z izvajanjem nacionalne strategije za energetske potrebe iz marca 2013. Odprtje telekomunikacijskega sektorja konkurenci je nadaljnje potencialno področje ukrepanja. Nov organ za transport, odgovoren za avtoceste, letališča, pristanišča in železnice, še ni bil ustanovljen. Moral bi biti neodvisen, razpolagati z zadostnimi sredstvi in imeti pooblastila za sankcije. Resne notranje in čezmejne pomanjkljivosti v infrastrukturi z razlikami med severom in jugom povzročajo visoke cene energije, slabo pokritost s širokopasovnimi omrežji in ozka grla v prometu.

               (20)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Italije. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 v nadaljevanju.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilih iz točke 1 v nadaljevanju.

               (22)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 v nadaljevanju.

               (23)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (7). Italija bi morala kot država, katere valuta je euro, tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvajajo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Italija v obdobju 2013–2014 ukrepa, tako da:

               1.

               Zagotovi, da primanjkljaj v letu 2013 ostane pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe 3 % BDP, tako da v celoti izvede sprejete ukrepe. S fiskalno konsolidacijo, ki spodbuja rast, si prizadeva za dovolj hitro strukturno prilagoditev, da bi se z letom 2014 dosegel in pozneje vzdrževal srednjeročni cilj. Doseže načrtovane strukturne primarne presežke, da se bo visoko razmerje med dolgom in BDP postopoma začelo zmanjševati. Še naprej trajno izboljšuje učinkovitost in kakovost javne porabe s celovitim izvajanjem ukrepov, sprejetih v letu 2012, in nadaljnjim prizadevanjem prek rednih poglobljenih pregledov izdatkov na vseh državnih ravneh.

               2.

               Zagotovi pravočasno izvajanje reform, ki so v teku, s hitrim sprejetjem potrebne izvedbene zakonodaje, ki ji mora slediti konkretno izvrševanje na vseh državnih ravneh in z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ter spremljanjem njihovega učinka. Okrepi učinkovitost javne uprave in izboljša usklajevanje med različnimi državnimi ravnmi. Poenostavi upravni in regulativni okvir za državljane in podjetja ter skrajša trajanje sodnih postopkov in zmanjša pogostost pravnih sporov v civilnem sodstvu, vključno s spodbujanjem postopkov za izvensodno reševanje sporov. Okrepi pravni okvir za preprečevanje korupcije, vključno z revizijo pravil, ki urejajo zastaranje. Sprejme strukturne ukrepe za izboljšanje upravljanja sredstev EU v južnih regijah za programsko obdobje 2014–2020.

               3.

               Razširi dobre prakse korporativnega upravljanja v celotnem bančnem sektorju, ki omogočajo večjo učinkovitost in donosnost, da se spodbudi dotok posojil v proizvodne dejavnosti. Nadaljuje tekoče delo glede preverjanja kakovosti sredstev v bančnem sektorju in omogoči reševanje problema slabih posojil v bilancah stanja bank. Nadalje spodbuja razvoj kapitalskih trgov, da se diverzificirajo finančni viri in izboljša dostop podjetij do financiranja, zlasti na trgu lastniškega kapitala, kar bo posledično povečalo njihovo zmogljivost za inovacije in rast.

               4.

               Zagotovi učinkovito izvajanje reforme trga dela in določanja plač, da bi bile plače bolj usklajene s produktivnostjo. Sprejme nadaljnje ukrepe za spodbujanje udeležbe na trgu dela, zlasti žensk in mladih, na primer v okviru „jamstva za mlade“. Okrepi poklicno izobraževanje in usposabljanje, poskrbi za učinkovitejše delovanje javnih zavodov za zaposlovanje ter izboljša poklicno usmerjanje in svetovalne storitve za študente, udeležene v terciarnem izobraževanju. Zmanjša finančne ovire za delo drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu in izboljša varstvo, zlasti za otroke in dolgotrajno oskrbo, ter izvenšolske storitve. Okrepi prizadevanja za preprečevanje prezgodnjega opuščanja šolanja. Izboljša kakovost šol in rezultatov šolanja, tudi z izboljšanjem strokovnega razvoja učiteljev in diversifikacijo poklicnega razvoja. Zagotovi učinkovitost socialnih transferjev, predvsem z boljšo ciljno usmerjenostjo nadomestil, zlasti za gospodinjstva z otroki, ki imajo nizke prihodke.

               5.

               Na proračunsko nevtralen način prenese davčno obremenitev z dela in kapitala na potrošnjo, premoženje in okolje. V ta namen pregleda področje uporabe za oprostitve in znižane stopnje DDV ter neposredne davčne odhodke ter reformira katastrski sistem, da se davčna osnova pri periodični obdavčitvi nepremičnin uskladi s tržnimi vrednostmi. Nadaljuje boj proti davčnim utajam, izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti ter sprejme odločne ukrepe proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu.

               6.

               Zagotovi ustrezno izvajanje ukrepov, katerih cilj je odprtje trga v storitvenem sektorju. Odpravi preostale omejitve na področju strokovnih storitev in spodbudi dostop do trga na primer pri zagotavljanju lokalnih javnih storitev, kjer bi se namesto neposrednih koncesij morala spodbujati uporaba javnega naročanja. Nadaljuje ukrepe, sprejete za izboljšanje pogojev za dostop do trga v mrežnih panogah, zlasti z ustanovitvijo organa za transport kot prednostno nalogo. Posodobi infrastrukturne zmogljivosti s posebnim poudarkom na medsebojnih povezavah na področju energije, intermodalnem transportu in hitrih širokopasovnih povezavah v telekomunikacijah, tudi z namenom odpravljanja razlik med severom in jugom.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (4)  UL C 219, 24.7.2012, str. 46.

      (5)  UL L 200, 8.8.2000, str. 35.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 10. decembra 2015 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska (ECB/2015/45)

text:
               18.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 425/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 10. decembra 2015
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Národná banka Slovenska
   (ECB/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Národná banka Slovenska, družbe Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., je potekel po reviziji za poslovno leto 2014. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2015.

               (3)

               Národná banka Slovenska je izbrala družbo Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. za svojega zunanjega revizorja za poslovni leti 2015 in 2016 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Národná banka Slovenska za poslovni leti 2015 in 2016.

      V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2005/2006-2010/2011


title: Priporočilo Komisije (EU) 2016/1319 z dne 29. julija 2016 o spremembi Priporočila Komisije 2006/576/ES glede deoksinivalenola, zearalenona in ohratoksina A v hrani za hišne živali (Besedilo velja za EGP)

text:
                  2.8.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 208/58

            PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/1319
      z dne 29. julija 2016
      o spremembi Priporočila Komisije 2006/576/ES glede deoksinivalenola, zearalenona in ohratoksina A v hrani za hišne živali
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Priporočilo Komisije 2006/576/ES (1) priporoča orientacijske vrednosti za deoksinivalenol, zearalenon, ohratoksin A, fumonizin B1 + B2 ter toksina T-2 in HT-2 v posamičnih krmilih in krmnih mešanicah.

                  (2)

                  Trenutna orientacijska vrednost za deoksinivalenol v krmi za pse je 5 mg/kg. Ob upoštevanju nedavno prejetih informacij glede toksičnosti deoksinivalenola v krmi za pse in mnenja Evropske agencije za varnost hrane o deoksinivalenolu v krmi (2) se zdi, da trenutna orientacijska vrednost ne zagotavlja zadostne ravni jamstva glede zdravja psov, zaradi česar je primerno znižati orientacijsko vrednost deoksinivalenola v krmi za pse.

                  (3)

                  Ob upoštevanju nedavno prejetih informacij v zvezi s toksičnostjo zearalenona v krmi za mačke in pse, je primerno do posodobitve ocene tveganja Evropske agencije za varnost hrane priporočiti orientacijsko vrednost za zearalenon v krmi za mačke in pse, da se zagotovi jamstvo glede zdravja mačk in psov zaradi prisotnosti zearalenona v krmi.

                  (4)

                  Ob upoštevanju nedavno prejetih informacij glede toksičnosti ohratoksina A v krmi za mačke in pse in mnenja Evropske agencije za varnost hrane o ohratoksinu A v krmi (3) je primerno priporočiti orientacijsko vrednost ohratoksina A v krmi za mačke in pse, da se zagotovi jamstvo glede zdravja mačk in psov.

                  (5)

                  Za ohranitev berljivosti določb v Priporočilu je Prilogo k Priporočilu primerno nadomestiti z novo prilogo –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Priloga k Priporočilu 2006/576/ES se nadomesti s Prilogo k temu priporočilu.

         V Bruslju, 29. julija 2016

               Za Komisijo

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  Priporočilo Komisije 2006/576/ES z dne 17. avgusta 2006 o prisotnosti deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A, toksinov T-2 in HT-2 ter fumonizinov v proizvodih, namenjenih za krmljenje živali (UL L 229, 23.8.2006, str. 7).

         (2)  Mnenje znanstvenega odbora za onesnaževala v prehranski verigi na zahtevo Komisije v zvezi z deoksinivalenolom (DON) kot neželeno snovjo v živalski krmi, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73.

         (3)  Mnenje znanstvenega odbora za onesnaževala v prehranski verigi na zahtevo Komisije v zvezi z ohratoksinom A (OTA) kot neželeno snovjo v živalski krmi, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101.

         PRILOGA

            ORIENTACIJSKE VREDNOSTI

                     Mikotoksin

                     Proizvodi, namenjeni za krmo

                     Orientacijska vrednost v mg/kg (ppm) za krmo z 12-odstotno vsebnostjo vlage

                     Deoksinivalenol

                     Posamična krmila (*)

                                 —

                                 žita in izdelki iz žit (**), razen stranskih proizvodov iz koruze

                     8

                                 —

                                 stranski proizvodi iz koruze

                     12

                     Krmne mešanice, razen

                     5

                                 —

                                 krmnih mešanic za prašiče

                     0,9

                                 —

                                 krmnih mešanic za teleta (< 4 mesece), jagnjeta, kozličke in pse

                     2

                     Zearalenon

                     Posamična krmila (*)

                                 —

                                 žita in izdelki iz žit (**), razen stranskih proizvodov iz koruze

                     2

                                 —

                                 stranski proizvodi iz koruze

                     3

                     Krmne mešanice za:

                                 —

                                 pujske, mladice (mlade svinje), pse in mačke za razmnoževanje ter njihove mladiče

                     0,1

                                 —

                                 odrasle pse in mačke, razen za razmnoževanje

                     0,2

                                 —

                                 svinje in prašiče pitance

                     0,25

                                 —

                                 teleta, krave molznice, ovce (vključno z jagnjeti) in koze (vključno s kozlički)

                     0,5

                     Ohratoksin A

                     Posamična krmila (*)

                                 —

                                 žita in žitni proizvodi (**)

                     0,25

                     Krmne mešanice za:

                                 —

                                 prašiče

                     0,05

                                 —

                                 perutnino

                     0,1

                                 —

                                 mačke in pse

                     0,01

                     Fumonizin B1 + B2

                     Posamična krmila (*)

                                 —

                                 koruza in proizvodi na osnovi koruze (***)

                     60

                     Krmne mešanice za:

                                 —

                                 prašiče, konje (Equidae), kunce in hišne živali

                     5

                                 —

                                 ribe

                     10

                                 —

                                 perutnino, teleta (< 4 mesece), jagnjeta in kozličke

                     20

                                 —

                                 odrasle prežvekovalce (> 4 mesece) in kune

                     50

                     Toksina T-2 in HT-2

                     Krmne mešanice za mačke

                     0,05

            (*)  Posebna pozornost je potrebna pri žitih in izdelkih iz žit, ki se neposredno krmijo živalim, da s prisotnostjo v dnevnem obroku ne povzročijo večje stopnje izpostavljenosti omenjenim mikotoksinom kot pri primerljivi stopnji izpostavljenosti, če je dnevni obrok le iz popolne krmne mešanice.

            (**)  Pojem „žita in izdelki iz žit“ zajema poleg posamičnih krmil iz poglavja 1 „Žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi“ s seznama posamičnih krmil iz dela C Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013 z dne 16. januarja 2013 o katalogu posamičnih krmil (UL L 29, 30.1.2013, str. 1) tudi druga posamična krmila, pridobljena iz žit, zlasti suho ter grobo žitno krmo.

            (***)  Pojem „koruza in izdelki iz koruze“ zajema poleg posamičnih krmil iz poglavja 1 „Žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi“ s seznama posamičnih krmil iz dela C Priloge k Uredbi (EU) št. 68/2013 tudi druga posamična krmila, pridobljena iz koruze, zlasti suho ter grobo koruzno krmo.


title: Priporočilo evropske centralne banke z dne 5. junija 2009 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije (ECB/2009/12)

text:
               11.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 132/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 5. junija 2009
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije
   (ECB/2009/12)
   2009/C 132/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 27.1,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja Banke Slovenije bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2009.

               (3)

               Banka Slovenije je izbrala družbo Deloitte revizija d.o.o. za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2009 do 2011 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Deloitte revizija d.o.o. imenuje za zunanjega revizorja Banke Slovenije za poslovna leta od 2009 do 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 5. junija 2009

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET


Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Nizozemske, 2005-2008


     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                   EVROPSKA KOMISIJA

                                                 Bruselj, 20.7.2010
                                                 SEC(2010) 914 konč.

                         PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

     o pooblastilu Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev
        protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Gvinejo Bissau

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                   PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

          o pooblastilu Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev
             protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Gvinejo Bissau

     A.       OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

              Evropska unija in Republika Gvineja Bissau sta sklenili protokol k Sporazumu o
              ribištvu1, ki sta ga obe strani parafirali 23. maja 2007 in je začel veljati 18. marca
              2008. Protokol, ki podeljuje ribolovne možnosti za plovila EU in določa finančno
              nadomestilo, bo prenehal veljati 15. junija 2011.

              Komisija predlaga pogajanja o sklenitvi novega protokola, ki upošteva dejanske
              možnosti in potrebe flote držav članic ter je v skladu s smernicami Sveta iz julija
              2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju.

              Svet se poziva, naj sprejme pogajalske smernice, ki so priložene temu priporočilu.

     B.       PRIPOROČILO

              Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da:

              – Svet pooblasti Komisijo, da začne in izvede pogajanja za obnovitev protokola v
                okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Gvinejo Bissau;

              – se Komisija imenuje za pogajalca Unije o tem vprašanju;

              – Komisija izvaja ta pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom v skladu z
                določbami iz Pogodbe o delovanju Evropske unije;

              – Svet odobri pogajalske smernice, ki so priložene temu priporočilu.

     1
            Uredba Sveta (ES) št. 241/2008 z dne 17. marca 2008 – UL L 75, 18.3.2008.

SL                                                      2                                              SL
 ---pagebreak---                                              PRILOGA

     Pogajalske smernice

     – Cilj pogajanj je obnovitev protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju
       med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau v skladu s sklepi Sveta z dne 15. julija
       2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki temeljijo na sporočilu Komisije z
       dne 23. decembra 2002, in upoštevanje položaja človekovih pravic v državi.

     – Protokol bo vseboval klavzulo o posledicah v primeru kršenja človekovih pravic in
       demokratičnih načel.

     – Da bi s tem novim protokolom zagotovili spodbujanje trajnostnega in odgovornega
       ribištva, bodo pogajalski cilji Komisije temeljili na:

             • dostopu do izključne ekonomske cone Republike Gvineja Bissau in potrebnih
               dovoljenjih za plovila evropske flote, da lahko opravljajo ribolov tuna znotraj
               zgoraj navedene izključne ekonomske cone;

             • upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj;

             • dostopu do ribolovnih staležev, ki se zagotavlja po enakih merilih, kot veljajo za
               trenutni protokol, in glede na razvoj, ki je bil ugotovljen v preteklih nekaj letih;

             • krepitvi dialoga o politiki sektorja za spodbujanje izvajanja odgovorne ribiške
               politike v skladu z razvojnimi cilji države, zlasti v zvezi z nadzorom in
               spremljanjem ribolova, upravljanjem staleža ter izboljšanjem higienskih
               standardov ribiških proizvodov.

SL                                                3                                                   SL