title: Priporočilo ODLOČBA SVETA o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji Predlog ODLOČBA SVETA o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

52009PC0199(01)

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 21.4.2009COM(2009) 199 konč.PriporočiloODLOČBA SVETAo odobritvi vzajemne pomoči RomunijiPredlogODLOČBA SVETAo zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči EU RomunijiPriporočiloODLOČBA SVETAo odobritvi vzajemne pomoči RomunijiinPredlogODLOČBA SVETAo zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči EU RomunijiOBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUVODRomunija je v zadnjih letih dosegala zelo visoko gospodarsko rast, ki od leta 2002 v povprečju znaša 6,5 %, leta 2008 pa je dosegla celo 7,1 %. Rast temelji zlasti na domačem povpraševanju po porabi in naložbah, ki ga je spodbudilo veliko povečanje finančnega posredništva, ki se financira iz tujine, ter na izraziti rasti plač. Veliko zadolževanje v tujini je povzročilo hitro kopičenje zunanjega dolga, ki je ob koncu leta 2008 dosegel 53 % BDP, široka uporaba deviznih posojil pa je povečala občutljivost bilanc stanja v gospodinjstvih in podjetjih za nenadne spremembe deviznega tečaja. Pritiske domačega povpraševanja je še dodatno zaostrila prociklična fiskalna politika, pri čemer se je neto zadolževanje javnega sektorja kljub več zaporednim mnenjem Sveta in nasvetom Komisije glede politike iz junija 2008, ki so pozivali k fiskalni konsolidaciji in boljšemu upravljanju proračuna, z 1,2 % BDP v letu 2005 povišalo na 5,4 % BDP v letu 2008.Svetovni gospodarski upad in večji strah pred tveganjem zaradi notranje ranljivosti povzročata precejšnje zmanjševanje prilivov kapitala v Romunijo. Pritiski na devizni tečaj se povečujejo in so od avgusta 2007 povzročili več kot 30-odstotno skupno depreciacijo. V zadnjem četrtletju leta 2008 se je domače povpraševanje na medletni ravni zmanjšalo za več kot 4 %, zlasti zaradi upada zasebne porabe, medtem ko je v prvih treh četrtletjih dosegalo dvomestne vrednosti. Poleg tega zunanjo konkurenčnost in rast produktivnosti ovira počasen napredek strukturnih reform, ki se izvajajo od pristopa k EU. Vlada se srečuje tudi z vse večjimi težavami na trgu obveznic, pri čemer so se povprečni donosi v enem letu povečali za približno 300 bazičnih točk in skoraj v celoti temeljijo na kratkoročni zapadlosti.Na podlagi tega so romunski organi[1] 6. marca 2009 Evropsko skupnost zaprosili za plačilnobilančno pomoč, s podobno prošnjo pa so se obrnili tudi na Mednarodni denarni sklad (MDS) in Svetovno banko. Čeprav kriza v tem trenutku ni resna, menijo, da je zunanja finančna pomoč na tej stopnji upravičena za izboljšanje deviznih rezerv Romunije na podlagi scenarija o precejšnjih obremenitvah za zunanje financiranje javnega in zasebnega sektorja v prihodnjih dveh letih. Program bi prispeval tudi k okrepitvi zaupanja v sposobnost Romunije, da izpolni svoje zunanje obveznosti.Komisija je skupaj s predsedstvom Sveta 9. marca napovedala, da je EU pripravljena na sodelovanje z MDS pri usklajenem finančnem svežnju, s katerim bi se podprla stabilnost plačilne bilance Romunije. Vendar je bilo poudarjeno, da je finančna pomoč odvisna od odločne zaveze romunskih organov o izvajanju podpornega programa politike.Romunski organi bodo na podlagi razprav s Komisijo in MDS poslali Komisiji in MDS pismo o nameri, v katerem so izpostavili ključne elemente svojega programa gospodarskega prilagajanja. Finančna pomoč Sveta Romuniji je odvisno od prejema tega pisma. Glavni cilj programa gospodarskega prilagajanja je ublažiti učinke izrazitega zmanjšanja prilivov zasebnega kapitala ter hkrati izvajati politične ukrepe za obvladovanje zunanjih in fiskalnih neravnovesij in okrepiti finančni sektor. Na podlagi tega programa so matične institucije devetih največjih bank v tuji lasti, ustanovljene v Romuniji, sprejele usklajeno zavezo o ohranjanju svoje skupne izpostavljenosti do Romunije in po potrebi o zagotavljanju dodatnega kapitala.MAKROEKONOMSKI RAZVOJ IN NAPOVEDIPo več letih visoke rasti BDP, ki je od leta 2002 na medletni ravni v povprečju znašala 6,5 %, se je rast v zadnjem četrtletju leta 2008 izrazito zmanjšala na 2,9 % na medletni ravni. To je posledica zlasti zmanjšanja zasebne porabe na medletni ravni za skoraj 4 %, ki je sledilo skoraj popolni ustavitvi ponudbe bančnih posojil. Bruto naložbe v osnovna sredstva so se v zadnjem četrtletju izrazito zmanjšale z več kot 30 % na medletni ravni v prvem četrtletju na manj kot 3 %. Na strani ponudbe je upočasnitev povzročilo zmanjšanje dejavnosti v industrijskem sektorju za približno 8 %, medtem ko je prvo četrtletje leta 2008 zaznamovala rast v višini 5,5 %. Do izrazitega upada je prišlo tudi v gradbeništvu in storitvah.Precejšnje zmanjšanje domačega povpraševanja v zadnjem četrtletju je povzročilo tudi vse manjši uvoz, pri čemer je proti koncu leta stopnja rasti na medletni ravni postala negativna (–18 % na medletni ravni) in se januarja 2009 še dodatno znižala (–28 % na medletni ravni v RON). Tudi izvoz se je precej zmanjšal (–8 % na medletni ravni v decembru 2008 in –13 % v januarju 2009). Na splošno se je leta 2008 primanjkljaj tekočega računa nekoliko zmanjšal, vendar je še vedno dosegal visoko raven 12,3 % BDP v primerjavi s 13,5 % BDP v letu 2007. V zvezi s financiranjem so neposredne tuje naložbe pokrile približno 54 % primanjkljaja tekočega računa v letu 2008. Preostali del se je financiral zlasti z (večinoma zasebnim) zunanjim dolgom, ki se je ob koncu leta 2008 povečal na približno 53 % BDP.-  Med gospodarskim razcvetom sta pomanjkanje delovne sile zaradi velikih migracijskih tokov iz države in sorazmerno velik delež nekvalificiranih delavcev prispevala k pojavu inflacijsko-plačne spirale, pri čemer je rast plač presegla slabo rast produktivnosti. Rast plač je v prvih dveh četrtletjih leta 2008 ostala zelo visoka (pri čemer so se nominalne plače na medletni ravni povečale za približno 25 %), vendar pa se je od takrat znižala in januarja 2009 dosegla 13 % na medletni ravni. Kljub padajočim cenam blaga in hrane se je inflacija na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin s 6,3 % v decembru 2008 spet povišala na 6,9 % v februarju 2009 na podlagi 8-odstotne nominalne efektivne depreciacije v tem obdobju.Glede na izrazit upad gospodarske dejavnosti v zadnjem četrtletju leta 2008 in najverjetneje nadaljnje poslabšanje svetovnih gospodarskih napovedi se pričakuje, da bo rast BDP v letu 2009 postala negativna in dosegala približno –4 % zaradi zmanjšanja potrošnje in naložb, ki ga bo delno izravnalo zmanjšanje zunanjega primanjkljaja.JAVNE FINANCERomunija je med povečanjem povpraševanja v obdobju 2005–2008 izvajala prociklično fiskalno politiko, pri čemer se je dejanski primanjkljaj z 1,2 % BDP v letu 2005 povečal na 5,4 % BDP v letu 2008, medtem ko je realna rast BDP znašala 6,5 % ter kljub številnim nasvetom iz mnenja Sveta o programu Romunije za konvergenco iz februarja 2008 in nasvetom Komisije glede politike iz junija 2008. To je bilo večinoma posledica na splošno slabega načrtovanja in izvrševanja proračuna. Izredni prihodki so bili običajno porabljeni v postopku popravljanja proračuna med letom, pri čemer ni bilo na voljo nobenih sredstev za težavnejša obdobja. K stalnemu nezadostnemu uresničevanju načrtov za odhodke za naložbe so prispevale tudi pomanjkljivosti v javni upravi, pri čemer se je del proračunskih sredstev za naložbe pozneje prerazporedil pod tekoče odhodke, kot so plače v javnem sektorju in socialni transferji. Rast plač v javnem sektorju je postala gonilo za povečanja plač v zasebnem sektorju, pri čemer so ravni plač v javnem sektorju višje. V obdobju 2005–2008 so se sredstva za plače v javnem sektorju nominalno podvojila. Nazadnje, visoki izdatki se izplačujejo zlasti v zadnjih tednih leta, kar resno vpliva na verodostojnost in predvidljivost proračuna. Kljub priporočilom iz nasvetov Komisije glede politike iz junija 2008 pri izvajanju zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira ni bilo nobenega napredka.Proračun za leto 2009, ki ga je predložila nova vlada in ga je Parlament potrdil konec februarja, vključuje več ukrepov, katerih cilj je zmanjšati primanjkljaj s 5,4 % BDP v letu 2008 na 2,0 % BDP v letu 2009 na podlagi predpostavke o 2,5-odstotni realni rasti BDP. Ukrepi vključujejo ustavitev zaposlovanja in zmanjševanje različnih bonusov v javnem sektorju, zmanjšanje izdatkov za blago in storitve, omejevanje povečanj plač v javnem sektorju ter vezavo pokojnin na inflacijo namesto na rast plač. Na drugi strani vlada načrtuje precejšnje povečanje javnih naložb. Vendar je bilo že ob sprejetju jasno, da je ta cilj glede primanjkljaja nerealen, zlasti ker so bili temeljni makroekonomski scenarij in napovedi glede prihodkov preveč optimistični. Poleg tega se je zaradi odsotnosti celovite reforme politike odhodkov pojavila možnost tveganja pri izvajanju ukrepov glede porabe.FINANčNI TRGIV finančnem sistemu Romunije prevladuje bančni sektor, ki se v zadnjih nekaj letih zelo hitro razvija. Skupna neto sredstva romunskega bančnega sektorja so ob koncu leta 2008 znašala približno 315 milijard RON (62 % BDP). Banke so večinoma v tuji lasti. Decembra 2008 so kreditne institucije z večinskim tujim kapitalom (vključno s podružnicami tujih bank) nadzorovale približno 88 % skupnih neto sredstev vseh kreditnih institucij, ki poslujejo v Romuniji. Banke iz Avstrije, Grčije, Francije in Italije so v Romuniji najbolj izpostavljene.Romunski bančni sektor je v zadnjih nekaj letih spodbujal hitro naraščanje kreditiranja, pri čemer se je razmerje med posojili in vlogami leta 2008 povečalo na 122 %. Čeprav se je rast posojil začela na nizki ravni, je zaradi naraščanja posojil, nominiranih večinoma v tujih valutah (ki so januarja 2009 obsegala približno 59 % vseh domačih posojil zasebnemu sektorju), romunski bančni sektor postal močno odvisen od tujih finančnih sredstev. Kreditna dejavnost se je v drugi polovici leta 2008 izrazito upočasnila, pri čemer se je letna stopnja rasti posojil znižala z več kot 60 % v juniju 2008 na 36,5 % v decembru 2008.Čeprav se zdi, da je zdaj bančni sektor še vedno sorazmerno trden in ima dovolj kapitala (s količnikom kapitalske ustreznosti 12,3 % ob koncu leta 2008), bi lahko bila finančna stabilnost v Romuniji ogrožena. Vse slabše makroekonomske napovedi kažejo, da se bo delež neuspešnih posojil v prihodnjih mesecih verjetno hitro povečal. Ker je poleg tega romunski zasebni sektor močno odvisen od posojil, nominiranih v tujih valutah, bi kakršna koli nadaljnja depreciacija leua močno obremenila bilance stanja v gospodinjstvih in podjetjih.PLAčILNA BILANCA IN ZUNANJE FINANčNE ZAHTEVEGospodarski razcvet Romunije v zadnjih letih sta zaznamovala pojav velikih zunanjih neravnovesij in nevzdržno kopičenje obveznosti do tujine. Primanjkljaj tekočega računa se je s 5,8 % BDP v letu 2004 povečal na 13,5 % BDP v letu 2007 ter v letu 2008 ostal nad 12 % BDP. Zato je bruto zunanji dolg ob koncu leta 2008 dosegel 55 % BDP.Romunski finančni trgi so od začetka oktobra 2008 pod stalnim pritiskom. Z zmanjševanjem deleža posojilnih finančnih instrumentov slabi rezultati temeljne analize vrednosti podjetij in nizke bonitetne ocene močno obremenjujejo devizni in medbančni trg ter trg lastniških vrednostnih papirjev in obveznic. Pričakuje se, da bo zunanje financiranje še nekaj časa pod precejšnjim pritiskom, ker stalnega primanjkljaja tekočega računa, ki se sicer zmanjšuje, hkrati s potrebo po obnovitvi precejšnjega dela kratko- in dolgoročnega dolga, nominiranega v tuji valuti, ne bo mogoče v celoti pokriti s tujimi neposrednimi naložbami ter drugimi prilivi na finančni in kapitalski račun v obdobju 2009–2011.Komisija glede na navedeno meni, da je romunska plačilna bilanca resno ogrožena. Komisija zato priporoča, da Svet sprejme odločbo o odobritvi vzajemne pomoči. Skupne potrebe po financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na 20 milijard EUR. Ta znesek vključuje pokritje za pričakovano nadaljevanje primanjkljaja tekočega računa, nepopolno obnovitev zapadlih dolgov, nekatere odlive kapitala ter kopičenje mednarodnih rezerv na ravni, ki ustreza varnemu in skrbnemu poslovanju. Stopnja obnovitve tujih bank za njihovo izpostavljenost do Romunije se ocenjuje na 100 %, ko se bo dodelila vzajemna pomoč, kar je v skladu z zahtevano zavezo glavnih tujih bank, da ohranijo svojo izpostavljenost do Romunije (kot je potrjeno v njihovi skupni izjavi z dne 26. marca 2009), pri čemer se stopnja obnovitve za zunanji dolg podjetij do matičnih podjetij in zunanji dolg romunskih bank za leto 2009 ocenjuje na 50 %. Za leti 2010 in 2011 se predvideva, da se bodo vse zapadle obveznosti do tujine obnovile po 100-odstotni stopnji v skladu s pričakovano stabilizacijo finančnega trga in začetkom ponovne rasti na glavnih romunskih izvoznih trgih. Poleg dovolj visokega cilja glede deviznih rezerv (v višini več kot 100 % kratkoročnega zunanjega dolga s preostalo zapadlostjo) so bile sprejete previdne predpostavke o drugih odlivih kapitala, kot so odlivi vlog vlagateljev s sedežem zunaj države, zmanjšanje komercialnih kreditov in odlivi portfeljskih naložb, da bi se v izračune vključila dodatna sredstva. Osnovna predpostavka o rasti BDP je –4 % v letu 2009 in približno 0 % v letu 2010. Primanjkljaj tekočega računa se ocenjuje na 7,5 % BDP v letu 2009 in 6,5 % BDP v letu 2010.POMOč EU NA PODLAGI ARANžMAJA ZA PLAčILNE BILANCE KOT DELA MEDNARODNIH PRIZADEVANJGlede na resne težave Romunije s plačilno bilanco in pod pogojem, da si bodo romunski organi odločno prizadevali za izvajanje obsežnega programa fiskalnega, finančnega in strukturnega prilagajanja, Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z dne 17. aprila 2009 priporoča, da Svet potrdi odobritev vzajemne pomoči, predvidene v členu 119 Pogodbe.Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom tudi priporoča, da po sprejetju zgoraj navedene odločbe Sveta o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji po priporočilu Komisije Svet sprejme odločbo o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Romuniji v višini do 5 milijard EUR v okviru aranžmaja EU za države članice (kot ga ureja Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002), da se podpre njena vzdržnost plačilne bilance.Srednjeročna finančna pomoč za Romunijo na podlagi aranžmaja za plačilne bilance za države članice (na podlagi Uredbe št. 332/2002) se zdi ustrezna glede na sedanje razmere, za katere so značilni manjši prilivi kapitala ter veliko fiskalno in zunanje neravnovesje. Neposreden cilj je olajšati nadzorovano zmanjševanje zunanjega primanjkljaja, kar omejuje pretirane pritiske na devizni tečaj, ki bi lahko sicer resno vplivali na bilanco stanja v podjetjih in gospodinjstvih ter povzročili še izrazitejšo recesijo in obremenitve v bančnem sektorju.Skupne potrebe po financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na 20 milijard EUR. Pomoč EU za Romunijo se zagotavlja v povezavi s pomočjo MDS prek aranžmaja „stand by“ v višini 11,40 milijarde SDR (približno 12,95 milijarde EUR, kar pomeni 1 085 % romunske kvote pri MDS). Dodatna večstranska pomoč v višini 2 milijard EUR se bo zagotovila tako, da bo Svetovna banka zagotovila milijardo EUR, EIB in EBOR pa skupaj dodatno milijardo EUR, in sicer poleg njihovih rednih kreditnih dejavnosti.Matične institucije devetih največjih bank v tuji lasti, ustanovljene v Romuniji, so 26. marca 2009 sprejele skupno zavezo o ohranjanju skupne izpostavljenosti do Romunije v programskem obdobju ter se strinjale o pomoči svojim romunskim podružnicam za ohranitev njihovega sedanjega dobrega finančnega položaja v celotnem obdobju pretresov na trgu in gospodarskega upada. Ta zaveza bo potrjena v posameznih upravnih pismih ključnih bank Narodni banki Romunije (NBR), ki bo to zavezo skupaj z nacionalnimi nadzornimi organi natančno spremljala. Finančna pomoč EU se zagotavlja za izpolnjevanje odločne zaveze romunskih organov, da bodo izvajali celovit gospodarski program. Ta program je bil sprejet v soglasju z romunskimi organi.Komisija bo v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom v rednih presledkih preverjala, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja organov. Komisija bo med celotnim izvajanjem programa zagotavljala tudi dodatne nasvete glede politike in tehnično pomoč na posameznih področjih. Glavni elementi tega programa so:a) Fiskalna konsolidacijaVlada je sprejela zavezo o dodatnih prizadevanjih za fiskalno prilagajanje v višini 1,1 % BDP poleg ukrepov, ki dosegajo 3 % BDP in so vključeni v proračun za leto 2009, sprejet februarja 2009. Na podlagi spremenjene napovedi zmanjšanja BDP za 4 % v letu 2009 in dodatnih proračunskih ukrepov je cilj organov javnofinančni primanjkljaj v višini 5,1 % BDP, kar v primerjavi z rezultatom iz leta 2008 pomeni pomembno strukturno prilagoditev. Spremenjeni proračun za leto 2009, ki temelji na posodobljenih gospodarskih napovedih in dodatnih ukrepih, bo Parlament potrdil v drugem četrtletju leta 2009.Fiskalna konsolidacija se bo osredotočila na stran odhodkov. Primarni javnofinančni odhodki se bodo v primerjavi s proračunom za leto 2009 zmanjšali za dodatne 0,85 odstotne točke BDP. To se bo doseglo z i) zmanjšanjem (za ocenjenih 4–4,5 % glede na raven iz leta 2008) sredstev za plače v javnem sektorju z odpravljanjem povečanj plač v javnem sektorju (skupno 5 odstotkov), načrtovanih za leto 2009, ali enakovrednim nadaljnjim zmanjševanjem zaposlovanja ter omejevanjem zaposlovanja v državni upravi, vključno z zamenjavo le enega od sedmih odhajajočih uslužbencev; ii) dodatnim zmanjšanjem porabe za blago in storitve ter subvencij za javna podjetja; iii) nekaterimi zmanjšanji investicijskih odhodkov za postavke, kot so vozila in pisarniška oprema, ter zagotavljanjem bolj realnega časovnega razporeda investicijskih projektov, ki jih financira EU. Vendar pa napovedi kažejo, da naj bi se javne naložbe v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 precej povečale (približno 6,5 % BDP v letu 2009 v primerjavi s 5,75 % BDP v letu 2008). Na strani prihodkov se pričakuje, da bodo ukrepi za odpravljanje nekaterih davčnih odbitkov in olajšav (zlasti za službena vozila in amortizacijo ponovno ovrednotenih sredstev) ustvarili dodatnih 0,25 % BDP. Vlada se zavezuje, da bo nadaljevala fiskalno konsolidacijo, ki temelji na odhodkih, ter dodatno zmanjšala primanjkljaj, in sicer na 4,1 % BDP v letu 2010 in pod 3 % BDP v letu 2011.Komisija bo med celotnim izvajanjem programa redno zagotavljala smernice in nasvete romunskim organom, da se zagotovi trajnostno zmanjšanje primanjkljaja.b) Reforma fiskalnega upravljanjaDa se zagotovi trajnostno doseganje nižjih proračunskih primanjkljajev, bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje proračunske strategije in postopka. Ključni element bo zakon o fiskalni odgovornosti, ki bo med drugim zahteval vzpostavitev postopkov za boljše večletno proračunsko načrtovanje, vzpostavil omejitve za popravke proračuna med letom ter določil fiskalna pravila za izboljšanje izvrševanja proračuna in doseganje popolne skladnosti z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi zakona je treba ustanoviti tudi fiskalni svet, ki bo zagotovil neodvisen in strokovni pregled.Da se izboljšata predvidljivost in preglednost proračuna, bo prestrukturiran sistem plač v javnem sektorju, vključno s poenotenjem in poenostavitvijo plačilnih lestvic ter reformo sistema bonusov. Cilj tega ukrepa je odpraviti večje težave, s katerimi se srečuje sistem plač v javnem sektorju, kot so bonusi, katerih delež v celotni plači je prevelik, neenotna plačilna lestvica in veliko število zakonov o plačah v različnih delih plačnega sistema.Da se izboljša dolgoročna vzdržnost javnih financ, se bodo reformirali ključni parametri pokojninskega sistema. Spremembe bodo vključevale prehod k indeksiranju javnih pokojnin na potrošniške cene in zmanjšanje možnosti za neomejeno povečevanje pokojnin ter postopno nadaljnje zviševanje upokojitvene starosti nad zdaj načrtovano mejo (zlasti za ženske) ob upoštevanju vse daljše pričakovane življenjske dobe. Poleg tega se bodo za skupine javnih uslužbencev, ki so zdaj izključene iz pokojninskih prispevkov, postopno uvajali taki prispevki. Program predvideva nadaljnje izvajanje drugega pokojninskega stebra z rednimi načrtovanimi povečanji prispevkov, kot je bilo prvotno načrtovano.c) Monetarna in finančna politikaMonetarna politika bo še naprej usmerjena k stabilnosti cen in doseganju inflacijskega cilja NBR (zdaj 3,5 % ± 1 odstotek ob koncu leta 2009). Kar zadeva finančni sektor, bo NRB testirala izjemne razmere za bilance stanja in posojilne portfelje posameznih bank glede na različne scenarije na podlagi smernic EU o vrednotenju, ki se bodo uporabljale za oceno možnih povečanj lastnih virov sredstev, potrebnih za zagotovitev, da stopnja solventnosti ostane nad 10 odstotki v celotnem programskem obdobju. Ko se bo testiranje izjemnih razmer končalo, se bo od matičnih bank zahtevalo, da v skladu z zavezo o ustrezni pomoči svojim podružnicam (potrjeno v skupni izjavi z dne 26. marca 2009) do konca septembra 2009 zagotovijo dovolj sredstev za pokritje kakršnih koli morebitnih primanjkljajev, ki bi jih pokazalo testiranje izjemnih razmer.Program poleg tega predvideva, da se bodo zakoni o bančništvu in likvidaciji prilagodili, tako da bodo lahko zagotovili pravočasen in učinkovit odziv pri bančnih težavah. Ključni cilj sprememb bo okrepiti pooblastila upravnikov bank, ki delujejo na podlagi posebne upravne ureditve. Cilj drugih ukrepov je poleg reševanja bank okrepiti pooblastila NBR za sanacijske ukrepe z določbami, ki ji omogočajo, da od zadevnih delničarjev zahteva, da povečajo svoj osnovni kapital in finančno podprejo banko, ter da prepove ali omeji razdeljevanje dobička. Finančni nadzor se bo okrepil v skladu z ustrezno zakonodajo EU. Poleg tega bodo uvedene natančnejše zahteve za poročanje o likvidnosti, pri čemer se mora zakonsko predpisana najnižja raven količnika kapitalske ustreznosti v primernem času povečati z 8 na 10 odstotkov. Poleg tega se bodo spremenili postopki za aktivacijo zavarovanja vlog za poenostavitev in pospešitev izplačil. Na podlagi spremenjene zakonodaje se bo zavarovanje vlog aktiviralo v 21 dneh po odobritvi NBR. Nazadnje, za zagotovitev ustreznih likvidnostnih sredstev se NBR zavezuje, da bo razširila seznam sredstev, ki se upoštevajo kot zavarovanje.d) Strukturne reformeGospodarski program bo vključeval tudi ukrepe strukturne reforme v skladu s političnimi področji, obravnavanimi v priporočilih za posamezne države, ki jih je izdal Svet na podlagi lizbonske strategije. Reforme bodo vključevale politike za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje kakovosti javne porabe, preudarno uporabo in večje črpanje sredstev EU, izboljšanje poslovnega okolja in boj proti delu na črno. Komisija prispeva tudi h krepitvi lokalnih zmogljivosti s strukturnimi skladi, katerih poseben del je namenjen tehnični pomoči.Ta program se izraža v pogojih glede gospodarske politike, ki so vključeni v priporočilo Komisije za odločbo Sveta. Podrobni pogoji glede gospodarske politike, povezani z izplačili posojila EU, bodo določeni v memorandumu o soglasju, ki se bo sklenil z romunskimi organi. Ta program se bo prav tako v celoti upošteval v posodobljenem konvergenčnem programu Romunije.Predlagana odločba bi prenehala veljati tri leta po začetku veljavnosti. Da se zagotovi potrebna prožnost v sedanjem tržnem okviru, se predlaga odobritev možnosti uporabe obrestnih zamenjav za posojilne transakcije, s katerimi se financira posojilo. Da se zaščiti proračun EU, bi morale imeti nasprotne stranke morebitne zamenjave najvišjo stopnjo kreditne kakovosti.V skladu z določbami predloga Komisije z dne 8. aprila 2009 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic lahko Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam in Evropsko računsko sodišče napotijo svoje uradnike ali ustrezno pooblaščene predstavnike, da izvajajo kakršne koli tehnične ali finančne kontrole ali revizije, ki se jim zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem te pomoči. Zagotovljeni bosta preiskava in ustrezna obravnava kakršnih koli domnevnih ali dejanskih primerov goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti pri upravljanju plačilnobilančne pomoči ES, ki bi lahko škodila finančnim interesom ES. Vsi taki primeri in ukrepi, ki jih v zvezi s tem sprejmejo pristojni nacionalni organi, bodo takoj sporočeni Komisiji. Memorandum o soglasju in posojilna pogodba bosta zajemala tudi že nove tehnične določbe iz predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002.Komisija bo hkrati s političnimi pogoji tega programa prav tako še naprej spremljala napredek na področju reforme pravosodja in boja proti korupciji na podlagi mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Trajanje tega mehanizma je neodvisno od trajanja programa pomoči. V vmesnem poročilu iz februarja 2009 je navedeno, da morajo romunski organi ponovno oživiti reformo pravosodja in boj proti korupciji, da bi spremenili smer dogodkov iz zadnjih mesecev. To pomeni zlasti prilagajanje zakonikov, potrebnih za posodobitev pravnega sistema, in dokazovanje, in sicer s hitro obravnavo primerov korupcije na visoki ravni, da je pravni sistem sposoben neodvisno in učinkovito uveljavljati zakone.Komisija bo poleg političnih pogojev še naprej spremljala pravilno uporabo pred- in popristopnih transferjev EU, in sicer med drugim z ugotavljanjem skladnosti in rednimi pregledi.PriporočiloODLOČBA SVETAo odobritvi vzajemne pomoči RomunijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 119 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,ob upoštevanju naslednjega:1.  Romunski kapitalski in finančni trg sta se pred kratkim znašla pod vse večjim pritiskom, ki izraža svetovni gospodarski upad in vse večjo zaskrbljenost glede stanja romunskega gospodarstva zaradi obsežnega zunanjega primanjkljaja in hitro rastočega javnega primanjkljaja. Povečali so se tudi pritiski na devizni tečaj, kar pomeni precejšnje tveganje za stabilnost širšega bančnega sektorja.2.  Romunska vlada in Narodna banka Romunije (NBR) sta se odzvali tako, da sta razvili celovito strategijo za odločno uveljavljanje makroekonomskih politik in zmanjšanje pritiska na finančni trg ter to strategijo predstavili v pismu o nameri, ki ga je Komisija prejela […]. Temelj gospodarskega programa je zmanjšanje fiskalnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2008 na 5,1 % BDP v letu 2009 in pod 3 % BDP do leta 2011. Da se bo zagotovilo trajnostno doseganje manjših proračunskih primanjkljajev, bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje proračunske strategije in postopka. Ta gospodarski program in zlasti fiskalni cilji se bodo upoštevali v vladnem proračunu in konvergenčnem programu.3.  Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Romunija, zlasti z letnimi pregledi posodobljene različice konvergenčnega programa Romunije in izvajanjem nacionalnega programa reform ter rednimi pregledi napredka Romunije v zvezi s konvergenčnim poročilom in letnim poročilom o napredku.4.  Pričakuje se, da bo zunanje financiranje še naprej pod precejšnjim pritiskom, ker stalnega primanjkljaja tekočega računa, ki se sicer zmanjšuje, hkrati s potrebo po obnovitvi precejšnjega dela kratko- in dolgoročnega dolga, nominiranega v tuji valuti, ne bo mogoče v celoti pokriti s tujimi neposrednimi naložbami ter drugimi prilivi na finančni in kapitalski račun v obdobju 2009–2011. Potrebe po zunanjem financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na približno 20 milijard EUR. Stopnja obnovitve tujih bank za njihovo izpostavljenost do Romunije se ocenjuje na 100 %, ko se bo dodelila vzajemna pomoč, kar je v skladu z zahtevano obveznostjo glavnih tujih bank, da ohranijo svojo izpostavljenost do Romunije (kot je potrjeno v njihovi skupni izjavi z dne 26. marca 2009), pri čemer se stopnja obnovitve za zunanji dolg podjetij do matičnih podjetij in zunanji dolg romunskih bank ocenjuje na 50 % za leto 2009. Za leti 2010 in 2011 se predvideva, da se bodo vse zapadle obveznosti do tujine obnovile po 100-odstotni stopnji v skladu s pričakovano stabilizacijo finančnega trga in začetkom ponovne rasti na glavnih romunskih izvoznih trgih. Poleg dovolj visokega cilja glede deviznih rezerv (v višini več kot 100 % kratkoročnega zunanjega dolga s preostalo zapadlostjo) so bile sprejete previdne predpostavke o drugih odlivih kapitala, kot so odlivi vlog vlagateljev s sedežem zunaj države, zmanjšanje komercialnih kreditov in odlivi portfeljskih naložb, da bi se tako v izračune vključila dodatna sredstva.5.  Romunski organi so EU in druge mednarodne finančne institucije zaprosili za precejšnjo finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in dosegli raven mednarodnih deviznih rezerv, ki ustreza varnemu in skrbnemu poslovanju.6.  Plačilna bilanca v Romuniji je resno ogrožena, zato je upravičena nujna odobritev vzajemne pomoči Skupnosti –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Skupnost odobri vzajemno pomoč Romuniji.Člen 2Ta odločba je naslovljena na države članice.V Bruslju,Za SvetPredsednikPredlogODLOČBA SVETAo zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti RomunijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002[2] z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic in zlasti člena 3(2) Uredbe,ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,ob upoštevanju naslednjega:7.  Svet je […] sklenil odobriti vzajemno pomoč Romuniji.8.  Komisija, MDS in romunski organi so kljub pričakovanemu izboljšanju stanja tekočega računa marca 2009 potrebe Romunije po zunanjem financiranju za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenili na 20 milijard EUR, ker bi se glede na nedavni razvoj na finančnem trgu lahko stanje kapitalskega in finančnega računa precej poslabšalo.9.  Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo (ES) št. 332/2002, zagotovi Romuniji podporo v višini do 5 milijard EUR. To pomoč je treba zagotoviti v povezavi s posojilom Mednarodnega denarnega sklada v višini 11,40 milijarde SDR (približno 12,95 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja „stand-by“, ki naj bi bil odobren 6. maja 2009. Tudi Svetovna banka je potrdila, da bo Romuniji dodelila posojilo v višini milijarde EUR, poleg tega pa bosta EIB in EBOR skupaj zagotovila milijardo EUR dodatne pomoči.10.  Pomoč Skupnosti mora upravljati Komisija. Posebni pogoji gospodarske politike, o katerih so se dogovorili organi Romunije po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, se določijo v memorandumu o soglasju. Podrobne finančne pogoje mora Komisija določiti v sporazumu o posojilu.11.  Komisija mora v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja romunskih organov.12.  Komisija bo med celotnim izvajanjem programa zagotavljala dodatne nasvete glede politike in tehnično pomoč na posameznih področjih.13.  Evropsko računsko sodišče ima pravico, da izvaja kakršne koli finančne kontrole ali revizije, ki se mu zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem te pomoči. Komisija in Urad za boj proti goljufijam imata pravico, da napotita svoje uradnike ali ustrezno pooblaščene predstavnike, da izvajajo tehnične ali finančne kontrole ali revizije, ki se jima zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem srednjeročne finančne pomoči Skupnosti.14.  Komisija bo hkrati s političnimi pogoji tega programa prav tako še naprej spremljala napredek na področju reforme pravosodja in boja proti korupciji na podlagi mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Trajanje tega mehanizma je neodvisno od trajanja programa pomoči. Komisija bo poleg političnih pogojev še naprej spremljala pravilno uporabo pred- in popristopnih transferjev EU, in sicer med drugim z ugotavljanjem skladnosti in rednimi pregledi.15.  Pomoč je treba zagotoviti z namenom podpore za vzdržnost plačilne bilance v Romuniji in s tem prispevati k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike –SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 116.  Skupnost da Romuniji na voljo srednjeročno posojilo v višini največ 5 milijard EUR s povprečnim rokom zapadlosti največ sedem let.17.  Finančna pomoč Skupnosti je na voljo tri leta od prvega dne po začetku veljavnosti te odločbe.Člen 218.  Komisija pomoč upravlja v skladu z zavezami Romunije in priporočili Sveta, zlasti priporočili za posamezne države v okviru izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa.19.  Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z romunskimi organi dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s finančno pomočjo, kot je določeno v členu 3(5). Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka (1). Podrobne finančne pogoje mora Komisija določiti v sporazumu o posojilu.20.  Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom v rednih presledkih preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo. Zato romunski organi Komisiji dajo na voljo vse potrebne informacije in z njo v celoti sodelujejo. Komisija redno obvešča Ekonomsko-finančni odbor o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.4. Romunija je pripravljena sprejeti in izvajati dodatne konsolidacijske ukrepe za zagotovitev makrofinančne stabilnosti, če bodo taki ukrepi potrebni med izvajanjem programa pomoči. Romunski organi se pred sprejetjem kakršnih koli takih dodatnih ukrepov posvetujejo s Komisijo.Člen 321.  Komisija da Romuniji na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ pet obrokih, katerih višina bo določena v memorandumu o soglasju.22.  Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in memoranduma o soglasju.23.  Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.24.  Komisija odloči o izplačilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje Ekonomsko-finančnega odbora.25.  Izplačilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa romunske vlade, ki bo vključen v konvergenčni program Romunije, nacionalni program reform in zlasti posebne pogoje gospodarske politike, določene v memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo:26.  sprejetje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa, namenjenega zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, do leta 2011;27.  sprejetje in izvrševanje spremenjenega proračuna za leto 2009 (do drugega četrtletja leta 2009), katerega cilj je javnofinančni primanjkljaj v višini največ 5,1 BDP v smislu evropskega sistema računov;28.  nominalno zmanjšanje sredstev za plače v javnem sektorju v primerjavi z rezultatom iz leta 2008 z odpravljanjem povečanj plač v javnem sektorju (skupno 5 odstotkov v nominalnem smislu), načrtovanih za leto 2009 (ali enakovrednim nadaljnjim zmanjševanjem zaposlovanja), in z omejevanjem zaposlovanja v državni upravi, vključno z zamenjavo le enega od sedmih odhajajočih uslužbencev;29.  dodatna zmanjšanja porabe za blago in storitve ter subvencij za javna podjetja;30.  izboljšanje upravljanja proračuna s sprejetjem in izvajanjem zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira, vzpostavitvijo omejitev za popravke proračuna med letom, vključno s fiskalnimi pravili ter ustanovitvijo fiskalnega sveta za zagotovitev neodvisnega in strokovnega pregleda;31.  reforma sistema plač v javnem sektorju s poenotenjem in poenostavitvijo plačilnih lestvic ter reformo sistema bonusov;32.  sprememba ključnih parametrov pokojninskega sistema s prehodom k indeksiranju pokojnin na potrošniške cene namesto na plače, s postopnim zviševanjem upokojitvene starosti nad zdaj načrtovano mejo, zlasti za ženske, ter postopnim uvajanjem pokojninskih prispevkov za skupine javnih uslužbencev, ki so zdaj izključene iz plačevanja takih prispevkov;33.  sprememba zakonov o bančništvu in likvidaciji, da bodo lahko zagotovili pravočasen in učinkovit odziv pri bančnih težavah. Ključni cilj sprememb bo okrepiti pooblastila upravnikov bank, ki delujejo na podlagi posebne upravne ureditve. Pooblastila NBR za sanacijske ukrepe je treba razširiti z določbami, ki ji omogočajo, da od zadevnih delničarjev zahteva, da povečajo svoj osnovni kapital in finančno podprejo banko, ter da prepove ali omeji razdeljevanje dobička. Finančni nadzor se bo okrepil v skladu z ustrezno zakonodajo EU. Poleg tega se bodo uvedle natančnejše zahteve za poročanje o likvidnosti, pri čemer se mora zakonsko predpisana najnižja raven količnika kapitalske ustreznosti v primernem času povečati z 8 na 10 odstotkov. Poleg tega je treba spremeniti postopke za aktivacijo zavarovanja vlog za poenostavitev in pospešitev izplačil. Na podlagi spremenjene zakonodaje se bo zavarovanje vloge aktiviralo v 21 dneh po odobritvi NBR. Nazadnje, za zagotovitev ustreznih likvidnostnih sredstev se NBR zavezuje, da bo razširila seznam sredstev, ki se upoštevajo kot zavarovanje;34.  ukrepi strukturne reforme na področjih iz priporočil za posamezne države, ki so bila izdana na podlagi lizbonske strategije. To vključuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje kakovosti javne porabe, preudarno uporabo in večje črpanje sredstev EU, zmanjšanje upravnih, fiskalnih in pravnih obremenitev za podjetja ter boj proti delu na črno, s čimer se razširja davčna osnova.35.  Komisija bo za zagotovitev neprekinjenega uresničevanja pogojev iz programa ter trajnostno odpravljanje neravnovesij zagotavljala stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga.36.  Romunija pri Narodni banki Romunije odpre posebni račun za upravljanje srednjeročne finančne pomoči Skupnosti.Člen 4Ta odločba je naslovljena na Romunijo.Člen 5Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .V Bruslju,Za SvetPredsednikOCENA VPLIVA NA PRORAČUN(glej člen 16 notranjih predpisov)PODROČJE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVEDEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTINASLOV UKREPA: SREDNJEROČNA FINANČNA POMOČ EU ROMUNIJI1. NASLOV PREDLOGA: ZADEVNA PRORAČUNSKA POSTAVKA IN NASLOV01 04 01 01 EC Jamstvo ES za posojila Skupnosti, najeta za podporo plačilni bilanci2. PRAVNA PODLAGA:Člena 119 ES in 308 ES; Uredba Sveta št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002.3. SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EUR)Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Romunija) tega ne bi zmogel.Proračunski vpis („p. m.“), ki izraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran samo v primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Običajno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo zahtevalo.3a – Tekoče letoSe ne uporablja.CA |Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) |Transferji |Dodatna odobritev |Skupna odobritev |Odobritve, že namenjene drugemu delovnemu programu |Razpoložljiva sredstva |Znesek za predlagani ukrep |3b – PrenosiSe ne uporablja.CA |Prenosi |Odobritve, že namenjene drugemu delovnemu programu |Razpoložljiva sredstva |Znesek za predlagani ukrep |3c – Naslednje proračunsko letoSe ne uporablja.CA |Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) | p.m. |Transferji |Dodatna odobritev |Skupna odobritev |Odobritve, že namenjene drugemu delovnemu programu |Razpoložljiva sredstva |Znesek za predlagani ukrep | p.m. |4. OPIS UKREPAPredlagana srednjeročna finančna pomoč Romuniji vključuje posojilo Skupnosti (financira se iz posojil, ki jih Skupnost najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v višini 5 milijard EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja in zlasti s posojilom MDS v višini 11,40 milijarde SDR (približno 12,95 milijarde EUR), ki ga podpira aranžma „stand-by“. Svetovna banka se je zavezala, da do dodelila skupno milijardo EUR, poleg tega pa bosta EIB in EBOR skupaj prav tako zagotovili milijardo EUR. Cilj srednjeročne finančne pomoči Skupnosti za Romunijo je podpreti vzdržnost plačilne bilance v Romuniji, ki je resno ogrožena, ter s tem tudi nov gospodarski program vlade, katerega cilj je med drugim obnoviti zaupanje vlagateljev in odpravljati nedavni pritisk na finančne trge. Ta pomoč hkrati prispeva k finančni stabilnosti, ki presega državo upravičenko v smislu pomembnih mednarodnih povezav (vključno z medbančnimi). Nov gospodarski sveženj, kateremu je namenjena pomoč, vključuje hitrejše zmanjševanje primanjkljaja v obdobju 2009–2011, kar bi zmanjšalo potrebe vlade po financiranju. Nazadnje, pomoč, ki jo upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, je eden od načinov za zagotovitev, da EU še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju gospodarskih politik v Romuniji ter da so te politike skladne z zavezami Romunije v EU in priporočili Sveta, zlasti glede izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa.Matične institucije devetih največjih bank v tuji lasti, ustanovljene v Romuniji, so 26. marca 2009 sprejele skupno zavezo o ohranjanju skupne izpostavljenosti do Romunije v programskem obdobju ter se strinjale o pomoči svojim romunskim podružnicam za ohranjanje njihovega sedanjega dobrega finančnega položaja v celotnem obdobju pretresov na trgu in gospodarskega upada. Ta izjava skupaj s pomočjo, ki jo zagotavljajo Skupnost, MDS, Svetovna banka, EIB in EBOR, kaže na široke temelje pomoči romunskim organom.Posojila, ki jih Skupnost najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Romuniji, so krita z jamstvom Skupnosti. Skupnost posojilo najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Znesek glavnice posojila, ki bo dodeljen Romuniji, znaša 5 milijard EUR.Struktura jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija, bo Komisiji omogočila, da odplača dolg, če Romunija tega ne bi zmogla.Za izpolnitev svojih obveznosti lahko Komisija začasno odplača dolg iz svojih gotovinskih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31. 5. 2000, str. 1).5. SPREJETA METODA IZRAČUNASe ne uporablja.6. RAZPORED PLAČIL (V EUR)Se ne uporablja.Postavka | Odobritve | Plačila |Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Naslednja finančna leta |Leto n |Leto n+1 |Leto n |Leto n+1 |Skupaj |[1] V skladu s pogoji o najemanju posojil za države članice EU zunaj Skupnosti, ki jih je Ekonomsko-finančni odbor sprejel 29. septembra 2008, je bila ta prošnja predložena z dopisom ministra za finance Gheorgheja Pogee komisarju Joaquinu Almunii. Podoben dopis je član Ekonomsko-finančnega odbora Stefan Nanu poslal sekretarju Ekonomsko-finančnega odbora Odilu Renaudu Bassu in članu komisije v Ekonomsko-finančnem odboru Marcu Butiju.[2] UL L 53, 23.2.2002, str. 1.


title: Priporočilo za SKLEP SVETA o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij Predlog SKLEP SVETA o spremembi Priloge I k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

52007PC0839(01)

Priporočilo za sklep Sveta o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij  /* KOM/2007/0839 končno - CNS 2007/0283 */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 20.12.2007COM(2007) 839 konč.2007/0283 (CNS)Priporočilo zaSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetijPredlogSKLEP SVETAo spremembi Priloge I k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMAkt o pristopu Bolgarije in Romunije[1] iz leta 2005 je uvedel poenostavljeni sistem za pristop Bolgarije in Romunije h konvencijam (in protokolom), ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU) ali člena 293 ES. Pogajanja in sklenitev posebnih pridružitvenih protokolov k tem konvencijam (ki bi zahtevali ratifikacijo 27 držav), kot v preteklosti, niso več potrebni: člen 3(3) Akta preprosto določa, da Bolgarija in Romunija pristopita k tem konvencijam in protokolom na podlagi Akta o pristopu.Člen 3(3) in 3(4) Akta o pristopu določa, da Svet v ta namen sprejme sklep, s katerim določi datum začetka veljavnosti teh konvencij za Bolgarijo in Romunijo ter sprejme vse potrebne prilagoditve k tem konvencijam, ki so potrebne zaradi pristopa teh dveh novih držav članic (ki v vsakem primeru vključujejo sprejetje konvencij v bolgarskem in romunskem jeziku, da so lahko te različice „enako verodostojne“). Svet sprejme sklep na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.Priloga I k Aktu o pristopu navaja seznam zadevnih konvencij in protokolov.Seznam vsebuje Konvencijo 90/436/EGS z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (t. i. Konvencija o arbitraži), Konvencijo z dne 21. decembra 1995 o pristopu Avstrije, Finske in Švedske h Konvenciji o arbitraži in Protokol z dne 25. maja 1999 o spremembi Konvencije 90/436/EGS.Države članice so 8. decembra 2004, tj. pred pristopom Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, podpisale Konvencijo o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške h Konvenciji o arbitraži.Zato je primerno, da Bolgarija in Romunija pristopita h Konvenciji o arbitraži, kakor je bila spremenjena s Konvencijo z dne 8. decembra 2004, in da se navedeno konvencijo doda Prilogi I k Aktu o pristopu. Za ta namen in v skladu s členom 3(6) Akta o pristopu je Komisija pripravila predlog za Sklep Sveta, da se na seznam doda Konvencija z dne 8. decembra 2004 o pristopu desetih novih držav članic h Konvenciji 90/436/EGS.Namen tega priporočila Komisije za sklep Sveta je prilagoditev navedene konvencije zaradi pristopa Bolgarije in Romunije v skladu s členom 3(4) Akta o pristopu.2007/0283 (CNS)Priporočilo zaSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetijSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 3(4) Akta,ob upoštevanju priporočila Komisije[2],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Konvencija 90/436/EGS z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij[4] (v nadaljnjem besedilu „Konvencija o arbitraži“) je bila podpisana 23. julija 1990 v Bruslju in je začela veljati 1. januarja 1995.(2) Konvencija o arbitraži je bila spremenjena s protokolom[5], ki je bil podpisan 25. maja 1999 in je začel veljati 1. novembra 2004.(3) Avstrija, Finska in Švedska so h Konvenciji o arbitraži pristopile s konvencijo[6], podpisano 21. decembra 1995.(4) Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so h Konvenciji o arbitraži pristopile s konvencijo[7], podpisano 8. decembra 2004.(5) Člen 3(3) Akta o pristopu iz leta 2005 določa, da Bolgarija in Romunija pristopita h konvencijam in protokolom iz Priloge I k Aktu o pristopu, ki so jih sklenile države članice, vključno s Konvencijo o arbitraži. Za Bolgarijo in Romunijo začnejo veljati na dan, ki ga določi Svet.(6) V skladu s členom 3(4) Akta o pristopu iz leta 2005 sprejme Svet vse prilagoditve navedenih konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa –SKLENIL:Člen 1Konvencija o arbitraži se spremeni:(1) V členu 2(2) se točke od (a) do (y) nadomestijo z naslednjim:(i) v Belgiji:(a) impôt des personnes physiques/personenbelasting(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting(c) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelasting(d) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders(e) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting(ii) v Bolgariji:(a) данък върху доходите на физическите лица(b) корпоративен данък(iii) na Češkem:(a) daň z příjmů fyzických osob(b) daň z příjmů právnických osob(iv) na Danskem:(a) indkomstskat til staten(b) den kommunale indkomstskat(c) den amtskommunale indkomstskat(v) v Nemčiji:(a) Einkommensteuer(b) Koerperschaftsteuer(c) Gewerbesteuer, in so far as this tax is based on trading profits(vi) v Estoniji:(a) tulumaks(vii) v Grčiji:(a) foros eisodimatos fysikon prosopon(b) foros eisodimatos nomikon prosopon(c) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsis(viii) v Španiji:(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas(b) Impuesto sobre Sociedades(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes(ix) v Franciji:(a) impôt sur le revenu(b) impôt sur les sociétés(x) na Irskem:(a) Income Tax(b) Corporation Tax(xi) v Italiji:(a) imposta sul reddito delle persone fisiche(b) imposta sul reddito delle società(c) imposta regionale sulle attività produttive(xii) na Cipru:(a) Φόρος Εισοδήματος(b) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίας(xiii) v Latviji:(a) uzņēmumu ienākuma nodoklis(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis(xiv) v Litvi:(a) Gyventojų pajamų mokestis(b) Pelno mokestis(xv) v Luksemburgu:(a) impôt sur le revenu des personnes physiques(b) impôt sur le revenu des collectivités(c) impôt commercial, in so far as this tax is based on trading profits(xvi) na Madžarskem:(a) személyi jövedelemadó(b) társasági adó(c) osztalékadó(xvii) na Malti:(a) taxxa fuq l-income(xviii) na Nizozemskem:(a) inkomstenbelasting(b) vennootschapsbelasting(xix) v Avstriji:(a) Einkommensteuer(b) Körperschaftsteuer(xx) na Poljskem:(a) podatek dochodowy od osób fizycznych(b) podatek dochodowy od osób prawnych(xxi) na Portugalskem:(a) imposto sobre o rendimento das pessoas singulares(b) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(c) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(xxii) v Romuniji:(a) impozitul pe venit(b) impozitul pe profit(c) impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi(xxiii) v Sloveniji:(a) dohodnina(b) davek od dobička pravnih oseb(xxiv) na Slovaškem:(a) daň z príjmov právnických osôb(b) daň z príjmov fyzických osôb(xxv) na Finskem:(a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund(c) kunnallisvero/kommunalskatten(d) kirkollisvero/kyrkoskatten(e) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomst(f) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig(xxvi) na Švedskem:(a) statlig inkomstskatt(b) kupongskatt(c) kommunal inkomstskatt(xxvii) v Združenem kraljestvu:(a) Income Tax(b) Corporation Tax.(2) V členu 3(1) se dodata naslednji alinei:-  v Bolgariji:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  v Romuniji:Agenţia Naţionala de Administrare Fiscala.Člen 2Konvencija o arbitraži, kakor je bila spremenjena s Protokolom z dne 25. maja 1999, konvenciji z dne 21. decembra 1995 in 8. decembra 2004 ter ta sklep v bolgarskem in romunskem jeziku, ki so priloženi temu sklepu, so verodostojni pod istimi pogoji kot ostali besedili Konvencije o arbitraži in Protokola.Člen 3Konvencija o arbitraži, kakor je bila spremenjena s Protokolom z dne 25. maja 1999, konvenciji z dne 21. decembra 1995 in 8. decembra 2004 ter ta sklep začnejo veljati med Bolgarijo, Romunijo in ostalimi državami članicami, za katere velja Konvencija o arbitraži, 1. januarja 2007. Veljati začne med Bolgarijo, Romunijo in vsako drugo državo članico na dan, ko začne veljati Konvencija o arbitraži za zadevno drugo državo članico.Člen 4Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .V Bruslju, […]Za SvetPredsednik[…]PRILOGABesedilo Konvencije o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij, kakor je bila spremenjena s Protokolom z dne 25. maja 1999, konvencij z dne 21. decembra 1995 in 8. decembra 2004 v bolgarskem in romunskem jeziku.PredlogSKLEP SVETAo spremembi Priloge I k Aktu o pristopu Bolgarije in RomunijeSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 3(6) Akta,ob upoštevanju predloga Komisije[8],ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 3(3) Akta o pristopu iz leta 2005 določa, da Bolgarija in Romunija pristopita h konvencijam in protokolom iz Priloge I, ki so jih sklenile države članice.(2) Pred pristopom Bolgarije in Romunije k Evropski uniji so države članice 8. decembra 2004 podpisale Konvencijo o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške h Konvenciji z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij[9] (v nadaljnjem besedilu „Konvencija o arbitraži“).(3) Zato je primerno, da Bolgarija in Romunija pristopita h Konvenciji o arbitraži, kakor je bila spremenjena s Konvencijo z dne 8. decembra 2004. Navedena konvencija se zato doda Prilogi I k Aktu o pristopu iz leta 2005 –SKLENIL:Člen 1Priloga I k Aktu o pristopu iz leta 2005 se spremeni:V točki 2 se doda naslednja alinea:„ – Konvencija z dne 8. decembra 2004 o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 160, 30.6.2005, str. 1). “Člen 2Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .V Bruslju, […]Za SvetPredsednik [1] UL L 157, 21.6.2005, str. 203.[2] UL C , , str. .[3] UL C , , str. ].[4] UL L 225, 20.8.1990, str. 10.[5] UL C 202, 16.7.1999, str. 1.[6] UL C 26, 31.1.1996, str. 1.[7] UL C 160, 30.6.2005, str. 1.[8] UL C , , str. .[9] UL L 225, 20.8.1990, str. 10.


title: Priporočilo odločba Sveta o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski  - Predlog odločba Sveta o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski

text:
               SL

                        KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

               Bruselj, 30.11.2008

               COM(2008) 716 konč.

               Priporočilo

               ODLOČBA SVETA

               o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski

               Predlog

               ODLOČBA SVETA

               o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski

               (predložila Komisija)

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.Uvod

               Madžarski organi si od sredine leta 2006 znatno prizadevajo za odpravo nakopičenih zunanjih in notranjih neravnovesij države. Kljub vidnim rezultatom, doseženim v preteklih dveh letih, ki vključujejo znatno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja in postopno zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa, so madžarski finančni trgi od začetka oktobra 2008 pod hudim pritiskom. To je povezano s sorazmerno visoko finančno ranljivostjo zaradi madžarskega velikega zunanjega dolga (skoraj 100 % BDP), ki so ga nedavno podkrepili devizna posojila za zasebni sektor in najvišji delež javnega dolga v regiji (približno 66 % BDP). Organi so takoj napovedali celovit sveženj politik, katerega cilj je ponovno pridobiti zaupanje vlagateljev in zmanjšati napetost na finančnih trgih. Ukrepi vključujejo pospešeno zmanjšanje primanjkljaja v letih 2008 in 2009, ki bi zmanjšalo potrebo vlade po financiranju, in številne ciljno usmerjene ukrepe za odmrznitev trga javnega dolga in povečanje likvidnosti na trgu valutnih zamenjav. Ker se lahko leta 2008 in zlasti 2009 pričakuje hitro poslabšanje kapitalskih in finančnih računov, ki bi ga sprožili pretresi na finančnih trgih, bo država v tem obdobju potrebovala znatno finančno pomoč, ki bi lahko do konca leta 2009 znašala 20 milijard EUR.

               2.Makroekonomski razvoj in obeti

               Sredi leta 2006 je bil uveden program fiskalne konsolidacije za odpravo velikih fiskalnih in zunanjih neravnovesij, ki so se kopičila v prejšnjih letih (leta 2006 je javnofinančni primanjkljaj znašal 9,3 %, primanjkljaj tekočega računa pa 7,5 %). Ukrepi so med drugim vključevali zamrznitev izdatkov, zmanjšanje javnih naložb, zvišanje davkov in znižanje subvencij k cenam. Zato se je realizacija državnega sektorja znatno zmanjšala, zlasti na področju zdravstvenega varstva, izobraževanja in uprave. V zasebnem sektorju se je leta 2007 zaradi dostopa do novih posojil pokazala določena prožnost pri spopadanju z recesijo. Zahvaljujoč velikemu povečanju izvoza, ki je znašalo približno 16 %, so se naložbe še vedno nekoliko večale, čeprav so se dobički podjetij zaradi znatnega povečanja stroškov, povezanih s plačami, zmanjšali. Tudi poraba se je zmerno povečala (za 0,7 %), in sicer kljub znižanju dejanskih plač, saj so nihanje cen nafte in živil spremljala povišanja reguliranih cen in davka na dodano vrednost. Na splošno se je letna rast BDP leta 2007 upočasnila s 4,1 %, kolikor je znašala leta 2006, na 1,1 %, medtem ko se je inflacija podvojila in dosegla skoraj 8 %, kar je precej nad uradno ciljno stopnjo inflacije.

               S postopno odpravo učinkov svežnja ukrepov na fiskalnem področju naj bi si gospodarstvo od leta 2008 opomoglo in v dveh do treh letih doseglo potencialno rast (ki znaša nekoliko manj kot 3 %). Vendar je recesija, ki je večja, kot je bilo predvideno, v EU in preostalem delu sveta znatno poslabšala obete glede ustvarjenega izvoza, ki je bil v preteklih letih glavna gonilna sila madžarskega gospodarstva. Trenutne finančne težave in z njim povezana zaostritev kreditnih pogojev sta povzročila še večjo recesijo in še poslabšala možnosti za rast. Poostreni kreditni pogoji so najbolj prizadeli zasebno porabo in naložbe gospodinjstev, medtem ko bi se financiranje podjetniških naložb ob določeni podpori, ki se pričakuje od prilivov iz (strukturnih in kohezijskih) skladov EU, še ohranilo. Tako naj bi po pričakovanjih letna rast BDP leta 2008 ostala daleč pod 2 % in leta 2009 naglo padla ter si leta 2010 počasi opomogla. Glede na velike negotovosti v okviru sedanjih razmer na finančnem trgu obstaja celo določeno tveganje, da se BDP leta 2009 zelo zmanjša in nato počasi in dolgotrajno povečuje.

               3.Javne finance

               Javnofinančni primanjkljaj, ki je leta 2006 znašal 9,3 % BDP, se je leta 2007 drastično znižal na 5 % BDP. To je bila posledica programa fiskalne konsolidacije, ki ga je poleti 2006 uvedla ponovno izvoljena vlada in je vključeval vrsto povišanj davkov ter znižanje subvencij k cenam, zamrznitev izdatkov (zlasti plač v javnem sektorju) in nominalno znižanje javnih naložb. Sredi julija 2008 je vlada na podlagi prihodkov centralne ravni države v prvi polovici leta, ki so presegali pričakovanja, revidirala napovedi o primanjkljaju na 3,8 % BDP (s 4 % BDP, kakor je navedeno v zadnji različici konvergenčnega programa in kar je potrdil Svet).

               Kot odziv na pretrese na madžarskih finančnih trgih je vlada 10. oktobra napovedala akcijski načrt z 12 točkami za spodbujanje zaupanja v trg. Načrt je vseboval zlasti znižanje ciljnih stopenj proračunskih primanjkljajev, in sicer za leto 2008 s 3,8 % BDP na 3,4 % BDP in za leto 2009 s 3,2 % BDP na 2,9 % BDP oziroma po naknadnem dodatnem znižanju na 2,6 % BDP. V letu 2008 bi dosego ambicioznejše ciljne stopnje primanjkljaja, ki znaša 3,4 % BDP, podpirala naslednja ukrepa: (i) zmanjšanje odhodkov v nekaterih vladnih programih in nižji pričakovani odhodki za sofinanciranje zaradi črpanja sredstev EU, ki je počasneje od zastavljenega cilja (0,15 % BDP), ter (ii) po potrebi trajna zamrznitev neporabljenih proračunskih rezerv (0,3 % BDP). Za leto 2009 se predvideva, da se bo nižja ciljna stopnja primanjkljaja, ki znaša 0,6 % BDP, dosegla z (i) odpravo načrtovanih davčnih sprememb, zaradi katerih naj bi po uradnih pričakovanjih izgube prihodkov v letu 2009 znašale 0,55 % BDP, medtem ko bi se nadomestni ukrepi glede odhodkov ohranili, (ii) dodatnim zmanjšanjem odhodkov za 0,6 % BDP (z zmanjšanjem vladnih programov in operativnih stroškov proračunskih institucij ter s preložitvijo indeksacije nekaterih socialnih transferjev), ki je navedeno v osnutku revidiranega proračuna, predloženem 18. oktobra, ter (iii) z dodatnimi ukrepi v višini približno 1 % BDP, in sicer z zmanjšanjem izplačil 13. pokojnin in plač v javnem sektorju ter z zamrznitvijo plač v javnem sektorju.

               Del vladnega akcijskega načrta z 12 točkami je tudi ponovna oživitev procesa reforme fiskalnega upravljanja. Revidirani zakonodajni dokument je bil Parlamentu predložen 17. oktobra. Vključuje nekatere pomembne elemente alternativnih predlogov opozicijskih strank (npr. večletne zgornje meje izdatkov za podsektor centralne države in vzpostavitev proračunskega sveta poleg državnega proračunskega urada. V revidiranem načrtu je predvidena vključitev letnega proračuna v triletni okvir, ki vključuje tudi srednjeročna kvantitativna merila. Predvideno je, da se novi zakonodajni predlog sprejme z navadno večino glasov.

               4.Finančni trgi

               Medtem ko so se v večjem delu leta 2008 razmere na madžarskih finančnih trgih razvijale pretežno skladno z drugimi v regiji (sicer z občasnimi večjimi nihanji
                  1
               ), se je na trgih začutil velik pritisk na začetku oktobra, ko je prišlo do zamrznitve glavnega državnega trga obveznic, strmega padca trga vrednostnih papirjev in velike depreciacije deviznega tečaja, kar je privedlo do znatnega povečanja razponov donosa državnih obveznic in zamenjav neplačil. Zdi se, da je to povezano s pomanjkanjem likvidnosti v finančnem sistemu, zlasti v zvezi z likvidnostjo deviz, ki se dražijo zaradi mnenja, da se je tveganje nasprotne stranke povečalo, ter zaradi večjega strahu pred tveganjem glede držav iz osrednje in vzhodne Evrope.

               Po pretresu na trgih na začetku oktobra so organi napovedali številne ukrepe, katerih cilj je neposredno zmanjšanje finančnih težav. Ti so poleg omejitve proračunskih načrtov, ki znižuje neto zahteve po financiranju, vključevali še naslednje elemente: (1) omilitev naložbenih pravil za pokojninske sklade; (2) odprtje nacionalne banke Madžarske (MNB) kot nove institucije za valutne zamenjave 13. oktobra s ciljem samodejnega sklepanja poslov pri valutnih zamenjavah in s tem odprave tveganja nasprotne stranke; (3) nov kreditni aranžma „stand-by“ za banke, ki bo na voljo od 16. oktobra in v okviru katerega bo lahko MNB drugim bankam zagotavljala zamenjave eurov v forinte prek noči. Ta novi aranžma podpira sporazum o poslih začasne prodaje / začasnega nakupa, sklenjen z Evropsko centralno banko (ECB), ki bo tako nacionalni banki Madžarske zagotovila možnost najema posojila v višini do 5 milijard EUR; (4) MNB je 16. oktobra v dogovoru s primarnimi vpisniki napovedala tudi ukrepe za podporo domačega trga obveznic; (5) 22. oktobra je MNB povišala obrestno mero za 300 baznih točk, da bi ublažila padanje domače valute (od začetka oktobra do takrat se je vrednost madžarskega forinta v primerjavi z eurom znižala za 14 %).

               Poleg tega je madžarski parlament 13. oktobra sprejel povečanje mejnih vrednosti zavarovanj pologov s 6 milijonov HUF na 13 milijonov HUF. Ocenjeno je, da nova meja zajema približno 90 % upravičenih pologov. Zakonodajni ukrep je spremljala politična zaveza, da se po potrebi zajamčijo vsi pologi. Madžarski organi so tudi okrepili sodelovanje z državnim odborom za finančno stabilnost (ki je bil oblikovan leta 2004) in čezmejne stike z drugimi nadzornimi organi.

               5.Plačilna bilanca in zunanje finančne zahteve

               Neto rast izvoza, ki jo je krepila velika svetovna gospodarska rast, je bila v zadnjih letih glavna gonilna sila rasti BDP in je tudi v veliki meri prispevala k postopnemu zmanjšanju razmerja med primanjkljajem tekočega računa in BDP, ki je s 7,5 %, kolikor je znašalo leta 2006, padlo na 6,4 % v letu 2007. Izkazalo se je, da je drugi glavni dejavnik v letu 2007 znatno zmanjšanje potrebe vlade po financiranju. V kapitalskem računu je bil zabeležen vse večji presežek, ki je leta 2007 dosegel 1,1 % BDP, in sicer deloma zaradi naraščajočega črpanja sredstev EU, tako da so se splošne neto obveznosti do tujine stabilizirale, četudi na visoki ravni (na 97 % BDP). Obenem se je povečal delež dolžniških instrumentov v zunanjem primanjkljaju. To med drugim odraža nenehno visoke neposredne tuje naložbe in odtoke portfeljskih naložb rezidentov, ki naj bi sčasoma pozitivno prispevali k bilanci prihodkov na tekočem računu. Medtem ko se je v prvi polovici leta 2008 delež financiranja, ki ne ustvarja dolga, nekoliko povečal (na približno eno tretjino skupnega financiranja), se je delež kratkoročnih dolgov (z zapadlostjo do enega leta) v skupnem dolgu zlasti zaradi vse večjih obveznosti finančnega sektorja do tujine povečal na približno 23 % BDP in zdaj znaša 35 % BDP (delež vlade v zunanjem dolgu pa je 30 %).

               Po pričakovanjih naj bi se glede na nedavno depreciacijo forinta in naglega upada rasti uvoza v letu 2009 tekoči račun letos in zlasti prihodnje leto še naprej zmanjševal. Izboljšal se bo verjetno tudi kapitalski račun, saj se povečuje črpanje sredstev EU, za katera so bile že prevzete obveznosti. Po drugi strani pa se na podlagi nedavnega razvoja dogodkov, zlasti od začetka oktobra, lahko pričakuje, da se bodo neto odtoki portfeljskih naložb pospešili, predvsem zaradi naglega upada zadolževanja vlade in bank v tujini, kar bo prispevalo k znatnemu poslabšanju kapitalskega in finančnega računa leta 2008 in zlasti 2009. Da se podpre plačilna bilanca in zagotovi varna raven deviznih rezerv, Mednarodni denarni sklad in Komisija glede na navedeno menita, da bo Madžarska kratko- in srednjeročno potrebovala znatno finančno pomoč v višini 20 milijard EUR do konca leta 2009.

               Glede na navedeno Komisija meni, da je madžarska plačilna bilanca resno ogrožena, zato predlaga, da Svet sprejme odločbo o odobritvi vzajemne pomoči.

               6.Podpora EU v okviru aranžmaja za plačilne bilance kot dela mednarodnih prizadevanj

               Zdi se, da je srednjeročna finančna pomoč Madžarski v okviru aranžmaja za plačilne bilance držav članic (na podlagi Uredbe št. 332/2002) v sedanjih okoliščinah ustrezna. Zagotovljena bi bila v trenutku, ko ima Madžarska zaradi velikih pretresov na finančnem trgu resne težave pri plačilni bilanci, čeprav je od sredine leta 2006 zelo izboljšala svojo politiko. Pomoč EU Madžarski bi bila del večjega finančnega svežnja za Madžarsko, s katerim ji Mednarodni denarni sklad zagotovi posojilo v višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) v okviru kreditnega aranžmaja „stand-by“, ki bo predvidoma odobren 6. novembra 2008, in Svetovna banka posojilo v višini 1 milijarde EUR. Pomembno je, da velike finančne institucije, ki delujejo na Madžarskem, še naprej zagotavljajo ustrezno financiranje gospodarstva. Finančna pomoč EU bo zagotovljena v podporo velikim prizadevanjem madžarskih organov za izvajanje celovitega programa gospodarske politike, namenjenega ponovni pridobitvi zaupanja vlagateljev in zmanjšanju napetosti, ki je v zadnjih tednih prisotna na madžarskih finančnih trgih. Ta program bo vključen v posodobljeno različico konvergenčnega programa. Zlasti pospešitev fiskalne konsolidacije, s katero se bodo zmanjšale potrebe po financiranju, in načrtovani napredek reforme fiskalnega upravljanja sta v skladu s prejšnjimi priporočili Sveta v okviru stališč o konvergenčnem programu iz novembra 2007 in o poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Pomoč EU in sodelovanje Komisije bosta pripomogla tudi k zagotovitvi polne skladnosti sedanjih politik, ki jih podpira celoten finančni sveženj s priporočili EU glede politik.

               Pogoji gospodarske politike bi vključevali reformo fiskalnega upravljanja in podpirali višje zastavljene cilje v smislu zmanjšanja primanjkljaja, s čimer bi se zagotovilo upoštevanje načrtovane odprave čezmernega primanjkljaja (najpozneje do leta 2009), kakor je navedeno v priporočilu Sveta z dne 10. oktobra 2006 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pogoji bi obsegali tudi ukrepe strukturne reforme, podprte v okviru lizbonske strategije, kot je okrepitev spodbud za delo, da se zagotovi večja stopnja zaposlovanja in prispeva k dolgoročni vzdržnosti javnih financ. Monetarna politika bi morala biti še naprej usmerjena k ustalitvi cen in dosegi ciljne stopnje inflacije, ki si jo je zastavila MNB (trenutno znaša 3 %). Poleg tega bi zajemali tudi hitro in učinkovito izvajanje odločitev o izboljšanju delovanja finančnega sektorja. Pri spremljanju pogojev bi se upošteval tudi napredek pri izvajanju meril učinkovitosti v okviru programa Mednarodnega denarnega sklada. Ta merila vključujejo (i) četrtletne zgornje meje nakopičene denarne primarne porabe centralne države, skladov socialnega zavarovanja in posebnih proračunskih sredstev; (ii) prepoved kopičenja zunanjih zaostalih plačil v javnem sektorju; (iii) spodnje meje pri pretoku neto mednarodnih rezerv in (iv) „posvetovalni pas“ za 12-mesečno stopnjo spremembe nacionalnega indeksa cen. Okrepljeno spremljanje gibanja proračunskega stanja v obdobju enega leta bi bilo lahko zlasti koristno dodatno orodje, da se zagotovi spoštovanje proračuna in s tem dosega uradne ciljne stopnje primanjkljaja.

               Da se zagotovi nujna prožnost v sedanjem tržnem okviru, se predlaga odobritev možnosti uporabe obrestnih zamenjav za posojilne transakcije, s katerimi se financira posojilo. Nasprotne stranke morebitne zamenjave bi morale imeti najvišjo stopnjo kreditne kakovosti, da se zaščiti proračun EU.

               Po posvetu z Ekonomsko-finančnim odborom Komisija glede na navedeno priporoča Svetu, da potrdi odobritev vzajemne pomoči, predvidene v členu 119 Pogodbe ES.

               Komisija po posvetu z Ekonomsko-finančnim odborom tudi priporoča, da po sprejetju zgoraj navedene odločbe Sveta o zagotovitvi vzajemne pomoči Madžarski po priporočilu Komisije Svet sprejme odločbo o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski v višini do 6,5 milijarde EUR v okviru aranžmaja EU za države članice (kot ga ureja Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002), da se podpre njena vzdržnost plačilne bilance. Ta pomoč bi se zagotovila v povezavi z aranžmajem Mednarodnega denarnega sklada. Bila bi razdeljena na pet obrokov in povezana s pogoji gospodarske politike. Predlagana odločba bi prenehala veljati dve leti po začetku veljavnosti.

               Priporočilo

               ODLOČBA SVETA

               o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 119 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Madžarski organi so si od sredine leta 2006 znatno prizadevali za odpravo nakopičenih zunanjih in notranjih neravnovesij države. Kljub vidnim rezultatom, doseženim v preteklih dveh letih, ki vključujejo znatno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja in postopno zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa, so madžarski finančni trgi od začetka oktobra 2008 pod hudim pritiskom.

               (2)Madžarski organi so oktobra 2008 sprejeli celovit program gospodarske politike, namenjen ponovni pridobitvi zaupanja vlagateljev in zmanjšanju napetosti, ki je v zadnjih tednih prisotna na madžarskih finančnih trgih. Program vključuje ukrepe za zagotovitev ustrezne likvidnosti in financiranja bančnega sistema, ukrepe za zagotovitev ustrezne kapitalizacije bank ter načrte za zagotovitev vzdržnosti javnih financ in obvladovanje potreb po financiranju. Vlada je zlasti popravila ciljni primanjkljaj za leto 2008 s 4 % BDP, predvidenih v proračunu, na 3,4 % BDP in s 3,2 % BDP na 2,6 % BDP za leto 2009. Ta gospodarski program in zlasti proračunski cilji bodo odraženi v vladnem proračunu in konvergenčnem programu, ki vsebujeta tudi druge ukrepe politike in strukturne reforme.

               (3)Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Madžarska, zlasti v okviru letnih pregledov posodobitve konvergenčnega programa in izvajanja nacionalnega programa reform Madžarske, rednega pregleda napredka Madžarske v zvezi z uresničevanjem priporočila Sveta pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in v okviru konvergenčnega poročila.

               (4)Kljub pričakovanemu izboljšanju tekočega računa bo imela Madžarska leta 2008 in leta 2009 velike potrebe po financiranju (po ocenah približno 20 milijard EUR), saj nedavni dogodki na finančnem trgu kažejo, da bi se lahko račun kapitala in finančni račun pri pospešenih neto odtokih portfeljskih naložb zelo poslabšala.

               (5)Madžarski organi so EU in druge mednarodne finančne institucije ter države zaprosili za znatno finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in zagotovili varno raven deviznih rezerv.

               (6)Madžarska plačilna bilanca je resno ogrožena, zato je nujna odobritev vzajemne pomoči Skupnosti upravičena –

               SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               Člen 1

               Skupnost odobri vzajemno pomoč Madžarski.

               Ta odločba je naslovljena na države članice.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

               Predlog

               ODLOČBA SVETA

               o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002
                  2
                z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic in zlasti člena 3(2) Uredbe,

               ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v odločbi […] sklenil odobriti vzajemno pomoč Madžarski.

               (2)Kljub pričakovanemu izboljšanju tekočega računa so madžarske potrebe po zunanjem financiranju za leti 2008 in 2009 ocenjene na 20 milijard EUR, saj bi se lahko račun kapitala in finančni račun pri pospešenih neto odtokih portfeljskih naložb glede na nedavne dogodke na finančnem trgu zelo poslabšala.

               (3)Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden leta 2002 z Uredbo (ES) št. 332/2002, zagotovi Madžarski podporo v višini do 6,5 milijarde EUR. Navedeno pomoč je treba zagotoviti v povezavi s posojilom Mednarodnega denarnega sklada v višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja „stand-by“, ki bo predvidoma odobren 6. novembra 2008. Svetovna banka se je prav tako strinjala, da zagotovi posojilo v višini 1 milijarde EUR.

               (4)Pomoč mora upravljati Komisija, ki se bo z madžarskimi organi po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dogovorila o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s finančno pomočjo. Te pogoje je treba zapisati v Memorandumu o soglasju. Podrobne finančne pogoje mora Komisija določiti v sporazumu o posojilu.

               (5)Pomoč je treba zagotoviti z namenom, da se podpre vzdržnost plačilne bilance Madžarske in da se s tem prispeva k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike v sedanjih gospodarskih in finančnih razmerah –

               SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               Člen 1

               1.Skupnost da Madžarski na voljo srednjeročno posojilo v višini največ 6,5 milijarde EUR s povprečno zapadlostjo največ pet let.

               2.Finančna pomoč Skupnosti je na voljo dve leti, z začetkom od prvega dne po začetku veljavnosti te odločbe. Če okoliščine tako zahtevajo, se lahko Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odloči, da navedeno obdobje podaljša za največ dve leti.

               Člen 2

               1.Komisija bo pomoč upravljala v skladu z zavezami Madžarske in priporočili Sveta, zlasti v okviru izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               2.Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z madžarskimi organi dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s finančno pomočjo, kot je določeno v členu 3(4). Ti pogoji se zapišejo v Memorandumu o soglasju v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka 1. Podrobne finančne pogoje določi Komisija v sporazumu o posojilu.

               3.Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom redno preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo. Komisija redno obvešča Ekonomsko-finančni odbor o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.

               Člen 3

               1.Komisija da Madžarski na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ pet obrokih, katerih višina bo določena v Memorandumu o soglasju.

               2.Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in Memoranduma o soglasju.

               3.Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.

               4.Komisija odloči o izplačilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje Ekonomsko-finančnega odbora. Izplačilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa madžarske vlade, vključenega v konvergenčni program Madžarske, in zlasti posebnih pogojev gospodarske politike, določenih v Memorandumu o soglasju. Ti med drugim zajemajo napredek pri proračunski konsolidaciji, ki jo je vlada načrtovala v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. oktobra 2006 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in mnenjem Sveta o posodobljeni različici konvergenčnega programa iz novembra 2007; posebne ukrepe za nadzor odhodkov, na katerih temelji postopek konsolidacije, ter napredek pri reformi proračunskega upravljanja in finančnega nadzora; ukrepe strukturne reforme, podprte v okviru lizbonske strategije, kot je okrepitev spodbud za delo, da se spodbudi zaposlovanje in prispeva k dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

               Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

               OCENA VPLIVA NA PRORAČUN
               (glej člen 16 notranjih predpisov)

               PODROČJE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

               DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI

               NASLOV UKREPA: SREDNJEROČNA FINANČNA POMOČ EU MADŽARSKI

               1.NASLOV PREDLOGA: ZADEVNA PRORAČUNSKA POSTAVKA IN NASLOV

               01 04 01 01 Jamstvo ES za posojila Skupnosti, najeta za podporo plačilni bilanci

               2.PRAVNA PODLAGA:

               Člena 119 ES in 308 ES, Uredba Sveta št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002.

               V Uredbi je znesek glavnice posojil, ki se dodeli državam članicam na podlagi tega aranžmaja, omejen na 12 milijard EUR. Odkar ta uredba velja še ni bilo dodeljeno nobeno posojilo na podlagi tega aranžmaja.

               3.SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)

               Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Madžarska) tega ne bi zmogel.

               Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran samo v primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Navadno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo zahtevalo. Ko Madžarska še ni bila država članica, ji je Svet na podlagi sklepov 1990/83/EGS z dne 25. februarja 1990 in 91/310/EGS z dne 24. junija 1991 zagotovil makrofinančno pomoč v višini 790 milijonov ECU. Vso makrofinančno pomoč je povrnila do leta 1998.

               3a – Tekoče leto

               Se ne uporablja.

                        OPO

                        Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun)

                        Transferji

                        Dodatna odobritev

                        Skupna odobritev

                        Odobritve, že namenjene za drugi delovni program

                        Razpoložljiva sredstva

                        Znesek za predlagani ukrep

               3b – Prenosi

               Se ne uporablja.

                        OPO

                        Prenosi

                        Odobritve, že namenjene za drugi delovni program

                        Razpoložljiva sredstva

                        Znesek za predlagani ukrep

               3c – Naslednje proračunsko leto

               Se ne uporablja.

                        OPO

                        Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun)

                        p.m.

                        Transferji

                        Dodatna odobritev

                        Skupna odobritev

                        Odobritve, že namenjene za drugi delovni program

                        Razpoložljiva sredstva

                        Znesek za predlagani ukrep

                        p.m.

               4.OPIS UKREPA

               Predlagana srednjeročna finančna pomoč Madžarski vključuje posojilo Skupnosti (financira se iz posojil, ki jih Skupnost najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v višini 6,5 milijarde EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja in zlasti v zvezi s posojilom MDS v višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR), ki ga podpira aranžma „stand-by“. Svetovna banka je tudi namenila znesek v višini 1 milijarde EUR. Namen srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Madžarski je podpirati vzdržnost plačilne bilance Madžarske, ki je v resni nevarnosti, in s tem tudi novi vladni gospodarski program, katerega cilj je med drugim ponovno pridobiti zaupanje vlagateljev in zmanjšati napetost, ki se je na začetku oktobra 2008 pojavila na finančnih trgih. Pomoč odraža pripravljenost za podpiranje države članice, ki je od srede leta 2006 zelo izboljšala svojo politiko, zlasti z znatnim zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja. Hkrati pomoč prispeva k finančni stabilnosti, vendar ob upoštevanju pomembnih mednarodnih povezav (vključno z medbančnimi) ne samo k finančni stabilnosti države upravičenke. Nov ekonomski sveženj, ki ga podpira ta pomoč, vključuje pospešeno zmanjševanje primanjkljaja leta 2008 in leta 2009, kar bo zmanjšalo potrebo vlade po financiranju, in številne ciljno usmerjene korake za odmrznitev trga javnega dolga in povečanje likvidnosti na trgu valutnih zamenjav. Pomoč, ki jo upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, je eden od načinov za zagotovitev, da EU še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju madžarskih gospodarskih politik ter da so te politike skladne z zavezami Madžarske v okviru EU in priporočili Sveta, zlasti glede izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               Posojila, ki jih Skupnost najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Madžarski, so krita z jamstvom Skupnosti. Skupnost je posojilo najela na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Znesek glavnice posojila, ki bo dodeljen Madžarski, znaša 6,5 milijarde EUR.

               Struktura jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija, bo omogočila Komisiji, da odplača dolg, če Madžarska tega ne bi zmogla.

               Za izpolnitev svojih obveznosti lahko Komisija začasno odplača dolg iz svojih denarnih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

               5.SPREJETA METODA IZRAČUNA

               Se ne uporablja.

               6.RAZPORED PLAČIL (V EURIH)

               Se ne uporablja.

                        Postavka

                        Odobritve

                        Plačila

                        Leto n

                        Leto n+1

                        Leto n+2

                        Leto n+3

                        Naslednja proračunska leta

                        Leto n

                        Leto n+1

                        Leto n

                        Leto n+1

                        Skupaj

                     (1)
                  Na trgu državnih obveznic na primer je bilo začasno čutiti pritisk spomladi leta 2008, in sicer zlasti zaradi preusmeritve portfelja, ki so jo povzročili domači pokojninski skladi.

                     (2)
                  UL L53/1 [23. februar 2002].