Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0935

Priporočilo Komisije Svetu o pooblastitvi Komisije za pogajanja z Vlado Kanade o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine  /* SEK/2005/0935 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 12.07.2005SEK(2005) 935 končnoPRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pooblastitvi Komisije za pogajanja z Vlado Kanade o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine1. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. OZADJE PREDLOGAPredlog temelji tako na politiki EU na področju visokega šolstva kot na odnosih med EU in Kanado. Visoko šolstvo naj v svetovnem merilu postane pojem pomembnosti in odličnosti, okrepi pa na se tudi sodelovanje na področju izobraževanja.Izobraževanje je postalo bistven del lizbonske strategije, ki zahteva, da postane izobraževanje Evropske unije do leta 2010 svetovna referenca znanja. Tak cilj je lahko dosežen le, če se bo evropsko izobraževanje še naprej prilagajalo svetovnemu razvoju in zlasti s sodelovanjem ter primerjanjem pristopov in standardov s tistimi, ki jih imajo najbolj razvite države na svetu, kot na primer Kanada.Odnosi s Kanado se ves čas krepijo, kar se je nazadnje izrazilo leta 2004 s sprejetjem „Agende o partnerstvu“, ki omenja izpopolnitev obstoječega sporazuma z izboljšanjem dostopa za vse visokošolske ustanove ter ustanove za usposabljanje, ter s povečanjem števila in obsega izmenjav. Nanaša se zlasti na vključitev aktivnosti na področju mladine, ki niso vezane na formalne izobraževalne strukture.Sedanji sporazum (2000–2005) je bil sklenjen leta 2000. To priporočilo zadeva odobritev za sklenitev novega sporazuma za obdobje 2006-2013.2. CILJI PREDLOGA2.1. Splošni ciljSplošni cilji programa EU/Kanada so:-  povečati medsebojno razumevanje državljanov Evropske unije in Kanade,-  državljane bolje pripraviti na družbo znanja.Program EU/Kanada bo zato poskušal obojestransko povečati kakovost visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in neformalnega izobraževanja za mladino.2.2. Posebni ciljiPosebni cilji so:-  okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Kanado na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine;-  prispevati k razvoju visokošolskih ustanov ter ustanov za usposabljanje ter tudi mladinskih struktur in organizacij;-  razviti priložnosti za dialog in izmenjave v okviru mladinske politike in mladinskega dela;-  prispevati k osebnemu razvoju posameznih udeležencev, tako za lastne potrebe kakor tudi za dosego splošnih ciljev programa.2.3. Operativni ciljiOperativni cilji so:1.  podpreti sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in ustanovami za poklicno usposabljanje z namenom spodbujanja skupnih študijskih programov in mobilnosti;2.  podpreti sodelovanje med javnimi in zasebnimi organizacijami, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, z namenom spodbujati razprave in izmenjavo izkušenj o političnih vprašanjih;3.  podpirati transatlantsko mobilnost strokovnjakov z namenom izboljšati medsebojno razumevanje vprašanj, pomembnih za odnose med EU in Kanado;4.  podpirati sodelovanje med mladinskimi strukturami, organizacijami in mladinskimi delavci z namenom spodbujanja izmenjave dobrih praks in povezav.3. DOSLEDNOST Z DRUGIMI POLITIKAMIProgram EU/Kanada na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine bi bil popolnoma skladen z drugimi instrumenti EU na teh področjih in bi jih dopolnjeval; s sodelovanjem EU in Kanade bi bilo omogočeno doseganje ciljev kakovostnega izobraževanja in neposredno transatlantsko sodelovanje med posamezniki. Program bi prav tako dopolnjeval aktivnosti centrov EU, tako da bi ponujal dodatne možnosti za izmenjave in bi spodbujal strukturno sodelovanje med ustanovami in organizacijami na obeh straneh Atlantika.4. POSVETOVANJE Z INTERESNIMI SKUPINAMI-  Študija o načinih sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja z leta 2001Študija, ki jo je naročila Komisija, je potrdila pomen sodelovanja med EU in Kanado na področju poklicnega izobraževanja. Visokošolske ustanove niso nujno dobro pripravljene na transatlantsko sodelovanje, vendar lahko ta vrsta sodelovanja za obe strani pomeni obogatitev, kar ponuja nove možnosti za transatlantsko mobilnost študentov, pripravnikov in učnega osebja, ki sicer ne bi imeli dostopa do teh ponudb. Študija je pokazala, da je sočasen obstoj dela poklicnega usposabljanja z visokošolskim izobraževanjem mogoče le, če se znatno poveča proračun.-  Vmesno zunanje vrednotenjeZunanje vrednotenje je bilo zaključeno v začetku leta 2005. Vrednotenje je potrdilo učinkovitost in pomembnost programa, ter da je program koristen za ustanove in vanj vključene predavatelje ter študente. Vendar se zdi program premajhen, da bi lahko vplival na medsebojno razumevanje narodov Evropske unije in Kanade. Ocenjevalci za uspešno izvedene projekte predlagajo zlasti uvedbo sistema dodatne finančne pomoči za mobilnost.-  Seminar za mladino Kanada/EUPilotni seminar za mladinske organizacije in mladinske delavce iz Evropske unije in Kanade se je odvijal novembra 2004. Ta seminar je potrdil interes in potrebo obeh strani po izmenjavi izkušenj na področjih, ki zadevajo mladino, kot so državljanstvo in kulturne raznolikosti, prostovoljno delo, priznanje in spodbujanje neformalnega učenja. Glavna priporočila seminarja so nadaljevanje dialoga med oblikovalci politik in omogočanje izmenjave najboljših praks ter izmenjava virov med mladinskimi delavci.5. PROUčITEV MOžNOSTI5.1. Pristopi in instrumenti: Politični dialog in koordinacijaPolitični dialog med Evropsko unijo in Kanado lahko zagotovo pripomore k boljšemu razumevanju strategij izobraževanja, usposabljanja in mladine, doseže izmenjavo najboljših praks in nenazadnje pripelje do ukrepov, ki neposredno vplivajo na državljane.Vendar samo politični dialog ne more ustvariti inovativnega sodelovanja med ljudmi „od spodaj navzgor“ ali izboljšati visoko kakovostno mobilnost mladine ter omogočiti boljši dostop mladine in organizacij do transatlantske izmenjave izkušenj. Za spodbujanje in podporo takšnih aktivnosti je potreben program s posebnimi ukrepi.5.2. Druge možnosti za načrtovanje izdatkov5.2.1. Vključevanje v obstoječe ali predlagane okvirjeObstoječi programi izobraževanja in usposabljanja, kot sta „ Socrates“ ali “ Leonardo da Vinci“ so oblikovani in namenjeni izključno javnosti držav članic . Postopek odločanja, tipologija ukrepov in mehanizmov za izvajanje niso primerni za dvostransko sodelovanje med EU in Kanado na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja. Isto velja za prihodnji program vseživljenjskega učenja.„Erasmus Mundus“ skuša povečati kakovost visokošolskega izobraževanja v Evropski uniji in ga spodbujati po vsem svetu, in sicer s štipendijskim programom za študente in univerzitetne delavce iz tretjih držav. Erasmus Mundus ni bil oblikovan za dvostranske izmenjave, mednarodni razvoj študijskih programov in institucionalno sodelovanje. Program ne obsega poklicnega usposabljanja ali mladine in je namenjen univerzitetni stopnji, medtem ko se predlagani program sodelovanja s Kanado osredotoča prvotno na aktivnosti na dodiplomski stopnji.Drugi zunanji programi so prav tako neprimerni za dosego ciljev v tem priporočilu predlaganega dvostranskega sodelovanja med EU in Kanado.Sedanji program „Mladina“ (in kolikor bo sprejet, tudi program „Dejavna mladina“) načeloma sicer omogoča sodelovanje s tretjimi državami, vendar je to sodelovanje omejeno v obsegu in usmerjeno predvsem k sosednjim državam. Progam tudi ni oblikovan za dvostransko sodelovanje. Predlagan dvostranski sporazum med EU in Kanado bo zato dopolnil ta program.5.2.2. Obnovitev sporazuma in razširitev obsega sedanjega programaPredlagani sporazum in program, ki bi bil z njim uveden, ne predstavlja radikalnega odmika od sedanjega sodelovanja. Vendar bi ponudil možnosti za izmenjavo ter boljši dostop do vseh možnih ugodnosti in zagotovil nov okvir za sodelovanje na mladinskem področju.Program bi upošteval spoznanja preteklih izkušenj z razlikovanjem med visokošolskim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, gradil na odličnosti in povečal izmenjavo študentov in mladine.V oceni je bilo ugotovljeno, da je nizek proračun sedanjega programa omejeval njegov možen vpliv na visokošolsko izobraževanje in preprečil razvoj obširnega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja. Program, ki ga bo vzpostavil predlagani sporazum, predvideva povečanje proračuna z 0,8 milijonov EUR na 2 milijona EUR letno.5.3. Presoja pozitivnih in negativnih vplivov premišljenih možnostiProgram bi z uresničitvijo ciljev kratko in dolgoročno pozitivno vplival tako na mladino kot tudi na ustanove in organizacije, ki se ukvarjajo z vprašanji visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine.Z transatlantsko mobilnostjo bi udeleženci pridobili dragocene izkušnje, ki jim bodo v pomoč pri lažjem vključevanju v sedanjo družbo in na znanju temelječe gospodarstvo. Sodelovanje med ustanovami bi jim pomagalo izboljšati njihove študijske programe ter metode poučevanja in sicer tako, da se seznanijo z najboljšimi praksami drug drugih in skupaj razvijejo nove pristope. Dolgoročno bi sodelovanje pomagalo ohraniti zelo dobro reven medsebojnega razumevanja posameznikov iz Evropske unije in Kanade.Med socialnimi, gospodarskimi ali oklojskimi vplivi ni navzkrižij.5.4. Razlogi za izbiro predlagane možnostiGlede vprašanja, ali naj visokošolsko izobraževanje ostane osrednji del programa, obstaja široko soglasje. Hkrati bi program tudi nudil dostop do transatlantskega sodelovanja za ustanove poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki se sicer ne bi udeležile takšnega sodelovanja. Obseg programa bi bil razširjen tako, da bi zajemal dejavnosti mladine in bi tako poskušal razviti novo sodelovanje med Evropsko unijo in Kanado na področju neformalnega izobraževanja mladine.V okviru vseživljenskega usposabljanja in za okrepitev dimenzije odnosov med narodi Evropske unije in Kanade bi bil program na voljo tudi mladim strokovnjakom, predvsem posameznikom, ki ne prihajajo iz akademskega sveta ali javne uprave, in bi radi zaključili študij ali se usposobili na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnos med EU in Kanado; ta področja bodo opredeljena na posvetovanju s kanadskimi organi oblasti.Učinek programa bo okrepljen z uvedbo projektov, usmerjenih v politiko, s sistematičnim učinkom in dejavnostmi mladine. Ti projekti bi bili usmerjeni k poglobitvi znanja o najboljših praksah glede vseživljenskega izobraževanja ter izmenjavi le teh, kar predstavlja skupni interes Evropske unije in Kanade ter lahko vpliva na skupine, ki niso neposredno vpletene v njihovo izvajanje.6. PRAVNI ELEMENT PREDLOGA6.1. Pravna podlagaTa predlog temelji na členih 149, 150 in 300 Pogodbe.6.2. Subsidiarnost in sorazmernostTa program bi dopolnil dvostranske programe sodelovanja med državami članicami in Kanado, in sicer s predlogom za večstranski okvir za sodelovanje. V celoti bo upošteval pristojnosti držav članic ter prepustil pobudo ciljnim ustanovam in organizacijam. Predlagani predlog ne predvideva kakršnega koli ureditvenega pristopa, ki bi bil v nasprotju z izključno pristojnostjo držav članic na tem področju.Stroški programa bi bili nizki, toda z možnimi znatnimi učinki. Sorazmernost je zagotovljena.7. OPIS INTERVENCIJEProgram bi uresničeval svoje cilje z naslednjimi dejavnostmi:7.1. Dejavnosti programa na področju visokošolskega in poklicnega izobraževanja ter usposabljanja7.1.1. Konzorcijski projektiCiljna javnost teh dejavnosti bi bile ustanove ter organizacije visokošolskega in poklicnega usposabljanja, njihovi zaposleni, študenti ter pripravniki. Dejavnost bo sledila dvema določenima ciljema, in sicer, prispevati k razvoju ustanov in organizacij visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter povečati mobilnost zaposlenih, študentov ter pripravnikov.Ta vrsta projektov naj bi predvsem nadaljevala vrsto skupnih projektov, ki se trenutno financirajo. Konzorcijski projekti naj bi se osredotočili na prednostna področja, ki so ključna za sodelovanje med EU in Kanado; ta področja je treba opredeliti na posvetovanju s kanadskimi organi oblasti.7.1.2. Odličnost (nadaljnji) projektov mobilnostiV okviru te dejavnosti bi lahko konzorcijski projekti, ki so se izkazali za odlične, ob koncu začetnega tri- ali štiriletnega obdobja še naprej prejemali finančno podporo, da bi lahko tako financirali izključno dodatne možnost mobilnosti za študente. Ti ukrepi, ki poudarjajo odličnost, bi izboljšali prepoznavnost programa. To bi povečalo spodbujanje financiranih projektov, da zagotovijo visoko kakovostne projekte mobilnosti in da prispevajo k njihovi trajnosti.7.1.3. Ukrepi, usmerjeni na politikeCiljna javnost te dejavnosti bi bile organizacije, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje. Ta dejavnost bi uresničevala določene cilje večjega sodelovanja med EU in Kanado v zvezi z razvojem visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, pri tem pa bi se osredotočila na prednostne teme. Dolgoročno bi ta dejavnost vplivala na razvoj politike in sistema.Aktivnosti iz te kategorije bi lahko zajemale študije, konference, seminarje, delovne skupine in pripravljanje primerjalnih analiz.7.1.4. Posamezne finančne pomoči „Schuman-Kanada“Ciljna skupina te dejavnosti bi bili posamezni mladi strokovnjaki, večinoma tisti, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave (nosilci odločanja, predstavniki socialnih partnerjev, novinarji itd.) in ki želijo zaključiti študij ali opraviti usposabljanje na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnose med EU in Kanado; ta področja bodo opredeljena na posvetovanju s kanadskimi organi oblasti.7.2. Dejavnosti mladineCiljna javnost teh ukrepov bi bile mladinske strukture, organizacije in mladinski delavci; ukrepi se bi osredotočili na aktivnosti z naslednjimi cilji:a) Omogočanje dialoga in izmenjava najboljših praks ter izmenjava instrumentov na področju metodologije mladinskega dela med oblikovalci politike, mladinskimi delavci, mladinskimi organizacijami in drugimi strukturami, odgovornimi za vprašanja mladine, ključno z mobilnostjo mladine. Te aktivnosti bi vključevale seminarje, programe usposabljanja, izobraževalne obiske na delovnem mestu, študijske obiske na določene teme, npr. kulturna raznolikost, prostovoljno delo in priznavanje neformalnega učenja.b) Oblikovanje trajnih novih večstranskih partnerstev in povezav med sodelujočimi organizacijami z namenom nadaljnjega sodelovanja in mobilnosti mladine, in sicer preko srečanj, internetnih strani, izmenjave informacij itd.8. PRORAčUNSKE POSLEDICEStroški predlaganega predloga bi znašali največ 17,4 milijonov EUR (od tega 1 milijon EUR za aktivnosti mladine) v obdobju osmih let (2006–20013), pod pogojem, da tudi Kanada nameni ustrezna finančna sredstva.Komisija bo poskušala v glavni del sporazuma vnesti klavzulo o vmesni reviziji, ki bo omogočala preusmeritev aktivnosti in ponovno presojo proračuna, dodeljenega programu v okviru finančne perspektive.8.1. Razlogi za povečanje proračunaKot je navedeno v točki 5.2., je nizek proračun sedanjega programa omejeval njegov možen vpliv na visokošolsko izobraževanje in preprečil razvoj večjega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja.8.2. Obračunavanje stroškov8.2.1. Referenčna vsota za izračun8.2.1.1. Visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanjeKonzorciji: 138 000 EUR, od tega 120 000 EUR za finančno pomoč za mobilnost (1000 EUR na mesec + 1000 EUR za potne stroške na študenta za povprečno študijsko obdobje 4 mesecev za skupno 24 študentov) in 18 000 EUR za konzorcijske partnerje.Če projekti ne vključujejo mobilnosti znaša povprečna študijska pomoč 100 000 EUR.Odličnost: 100 000 EUR za dodatne možnosti mobilnosti (1000 EUR na mesec + 1000 EUR za potne stroške na študenta za povprečno študijsko obdobje 4 mesecev za skupno 20 študentov).Ukrepi, usmerjeni na politike: 100 000 EUR.Posamezne študijske pomoči za mobilnost „Schuman–Kanada“: 32 000 EUR (5000 EUR na mesec + 2 00 EUR za potne stroške štipendistov, ki jim je dodeljena finančna pomoč za povprečno 6 mesecev).8.2.1.2. MladinaIzmenjava najboljših praks, večstranska partnerstva in povezave: izračun temelji na povprečnih stroških v višini 20 000 EUR na projekt. Prispevek EU bo zajemal predvsem potne stroške za udeležence iz EU in tudi stroške, ki nastanejo z izvajanjem aktivnosti v EU (zlasti stroški nastanitve in dnevnice).8.3. Predvideni rezultatiProgram bo podpiral približno 210 projektov v obdobju osmih let (glej podrobnosti pod 8. točko finančnega poročila). V času trajanja programa bo pri aktivnostih v zvezi z mobilnostjo sodelovalo 4 430 udeležencev iz EU in Kanade.2. PRIPOROČILOKomisija zato priporoča Svetu, da-  se pooblasti Komisijo za pogajanja v imenu Evropske skupnosti z Vlado Kanade o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine za obdobje 2006–2013;-  Komisija v skladu s členom 300(1) Pogodbe vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v okviru predloženih pogajalskih smernic.PRILOGAPOGAJALSKE SMERNICE5.  Cilj pogajanja je sklenitev sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade na področju visokošolskega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladinske dejavnosti. Sporazum bo vzpostavil program sodelovanja na teh področjih.6.  Program bi skupno upravljali Komisija in pristojni organi Kanade; skupno bi določili načine izvajanja, spremljanja in presoje.7.  Program bi zajemal pet glavnih dejavnosti: konzorcijske projekte, projekte odličnosti za mobilnost, ukrepe, usmerjene v politiko, posamezne študijske pomoči „Schuman-Kanada“ in mladinske dejavnosti.8.  Konzorcijski projekti bi praviloma vključevali najmanj tri visokošolske ustanove ali ustanove za poklicno usposabljanje Evropske unije in tri ustrezne ustanove iz Kanade in bi se osredotočili predvsem na razvoj študijskih programov in izmenjave študentov. Projekti bi se osredotočili na prednostna področja, ki so ključna za sodelovanje med EU in Kanado; ta področja je treba opredeliti na posvetovanju s kanadskimi organi oblsti.9.  Projekti odličnosti za mobilnost bi bili konzorcijski projekti, ki bi se izkazali za odlične in bi prejeli dodatno finančno podporo, ki bi bila dodeljena izključno za mobilnost študentov.10.  Ukrepi, usmerjeni na politike, bi vključevali študije, konference, seminarje, delovne skupine, pripravljanje primerjalnih analiz in bi obravnavali horizontalno višja vprašanja izobraževanja in poklicnega usposabljanja.11.  Posamezne študijske pomoči „Schuman-Kanada“ so namenjene strokovnjakom, zlasti tistim, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave, kot so nosilci odločanja, predstavniki socialnih partnerjev, novinarji itd., in ki želijo zaključiti študij ali opraviti usposabljanje na področjih, ki so še posebej pomembne za odnos med EU in Kanado.12.  Mladinske dejavnosti bi vključevale izmenjavo najboljših praks, večstranskih partnerstev in povezav.13.  Aktivnosti se bi izvajale preko javnih razpisov.14.  Stranke izbranih projektov bi zagotovile ustrezno sofinanciranje15.  Vsaka stranka bi prispevala k celotnemu proračunu programa v višini 17 milijonov EUR.16.  Ustanovljen bi bil skupni odbor za pregled aktivnosti sodelovanja, ki se izvajajo v okviru tega sporazuma.17.  Sporazum bi vključeval klavzulo o reviziji, ki bo omogočala preusmeritev aktivnosti in ponovno presojo proračuna, dodeljenega programu v okviru finančne perspektive.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Priporočilo Sveta z dne 21. marca 2017 o ekonomski politiki euroobmočja

text:
               24.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 92/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. marca 2017
   o ekonomski politiki euroobmočja
   (2017/C 92/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Okrevanje gospodarstva v euroobmočju se nadaljuje, čeprav je še vedno krhko. V zadnjih letih je bil dosežen bistven napredek: od leta 2015 se je bruto domači proizvod (BDP) euroobmočja v realnem smislu vrnil na raven izpred krize, brezposelnost pa je najnižja po letih 2010–2011. Skupno povpraševanje je sicer skromno, inflacija je precej pod ciljno ravnjo kljub zelo spodbujevalni denarni politiki Evropske centralne banke, rast pa ovirajo posledice krize, kot so makroekonomska neravnotežja in visoka stopnja zadolženosti v vseh gospodarskih sektorjih, kar zahteva razdolževanje in zmanjšanje virov, ki so na voljo za potrošnjo in naložbe. Medtem ko je potencial rasti gospodarstva v euroobmočju že dolgo negativen, je kriza ta trend le še dodatno poslabšala. Kljub znakom izboljšanja zaradi trdovratne naložbene vrzeli in še vedno visoke stopnje brezposelnosti obstaja tveganje nadaljnjega poslabšanja obetov za rast. Uravnoteženje gospodarstva v euroobmočju je še vedno asimetrično, svoja neravnotežja pa so popravile le države, ki so neto dolžnice, zaradi česar se povečuje presežek na tekočem računu. V okviru globalnega dogovora, sklenjenega znotraj skupine G-20, naj države članice euroobmočja vsaka posebej in skupaj uporabijo vsa orodja politike, vključno s fiskalnimi in strukturnimi, da bi zagotovile trdno, trajnostno, uravnoteženo in vključujočo rast.

               (2)

               Ambiciozne strukturne reforme bi morale olajšati nemoteno in učinkovito prerazporejanje človeških in kapitalskih virov ter pomagati pri spopadanju z izzivi sedanjih tehnoloških in strukturnih sprememb. Potrebne so reforme za spodbujanje poslovnega okolja, dokončno vzpostavitev enotnega trga in odpravljanje ovir za naložbe. Ta prizadevanja so bistvena za povečanje produktivnosti in zaposlovanja, krepitev konvergence ter izboljšanje možnosti za rast in sposobnosti za prilagajanje gospodarstva euroobmočja. Izvajanje strukturnih reform, ki omogočajo razvoj učinkovitih trgov z odzivnimi cenovnimi mehanizmi, podpira monetarno politiko in olajšuje njen učinek na realno gospodarstvo. Reforme, ki omogočajo odpravo naložbenih ozkih grl in podporo naložbam, lahko prinesejo dvojno korist, saj kratkoročno podpirajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo zmogljivosti za dolgoročno trajnostno in vključujočo rast. Reforme, ki omogočajo izboljšanje produktivnosti, so zlasti pomembne za države članice z velikimi potrebami po razdolževanju, povezanem z visokim zunanjim dolgom, saj hitrejša rast pomaga zmanjšati dolg kot delež BDP. Spodbujanje cenovne in necenovne konkurenčnosti bi dodatno prispevalo k ponovnemu zunanjemu uravnoteženju v teh državah. Države članice z visokimi presežki na tekočem računu lahko k ponovnemu uravnoteženju euroobmočja prispevajo z uvedbo ukrepov, vključno s strukturnimi reformami, ki omogočajo usmerjanje presežnih prihrankov v domače povpraševanje, zlasti s krepitvijo naložb. V trenutnih razmerah z nizkimi obrestnimi merami so na voljo tudi dodatne priložnosti na tem področju, zlasti v državah članicah s precejšnjim fiskalnim manevrskim prostorom.

               (3)

               Boljše usklajevanje izvajanja strukturnih reform, vključno s tistimi, ki so predpisane v priporočilih za posamezne države, in tistimi, ki so potrebne za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU), lahko ustvari pozitivne učinke prelivanja med državami članicami in okrepi njihove pozitivne kratkoročne učinke. Tematske razprave v okviru Euroskupine so se izkazale kot dragocene v prizadevanjih za skupno razumevanje prednostnih nalog reform na euroobmočju, izmenjavo najboljših praks, spodbujanje izvajanja reform in strukturno konvergenco. V okviru Euroskupine bi bilo treba nadaljevati in, če je mogoče, okrepiti te razprave, tudi z zagotavljanjem učinkovite uporabe dogovorjenih skupnih načel in referenčnih meril. Te razprave bi se morale nadaljevati brez poseganja v trenutno delo zadevnih sestav Sveta ter ob priznavanju vseevropskega pomena in narave skupnih izzivov in izkušenj, če je to potrebno. Kot odziv na Priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost (1), sprejeto 20. septembra 2016, lahko Nacionalni odbori za produktivnost prispevajo tudi k spodbujanju prevzemanja odgovornosti in izvajanja potrebnih reform na nacionalni ravni.

               (4)

               Tesno usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik na podlagi skupnih pravil je bistveno za zagotovitev ustrezne skupne fiskalne naravnanosti ter za pravilno delovanje monetarne unije. Skupna fiskalna pravila so namenjena zagotavljanju vzdržnosti dolga na nacionalni ravni, pri čemer puščajo prostor za makroekonomsko stabilizacijo. Z nacionalno fiskalno naravnanostjo in skupno fiskalno naravnanostjo euroobmočja je zato treba uravnotežiti dvojni cilj zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti nacionalnih javnih financ in kratkoročne makroekonomske stabilizacije, tako na ravni držav kot na ravni euroobmočja. Ker še vedno obstaja precejšnje nezaupanje v moč okrevanja in raven rezervnih zmogljivosti gospodarstva, potrebujemo zdaj, ko je monetarna politika pripomogla k znatni prilagoditvi, na ravni euroobmočja fiskalno politiko, ki bo dopolnjevala monetarno politiko na področju podpore povpraševanja, zlasti naložb, in odprave nizke inflacije, obenem pa upoštevala nerešene pomisleke v zvezi z vzdržnostjo zadolževanja. Učinkovitost fiskalne politike, vključno z učinki prelivanja med državami, je zaradi nizkih obrestnih mer večja. V svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Za pozitivno fiskalno naravnanost v euroobmočju“, izdanem 16. novembra 2016, Komisija meni, da je v trenutnih okoliščinah leta 2017 na ravni euroobmočja kot celote zaželena fiskalna ekspanzija do 0,5 % BDP.
               Euroskupina je julija 2016 na podlagi analize Komisije sklenila, da se je z večinoma nevtralno skupno fiskalno naravnanostjo v letu 2017 ustvarilo ustrezno ravnotežje. Decembra 2016 je poudarila, da je treba najti ustrezno ravnotežje med potrebo po zagotovitvi vzdržnosti in potrebo po spodbujanju naložb za okrepitev šibkega okrevanja, s čimer bi prispevali k bolj uravnoteženi mešanici politik. Obenem ostaja javni dolg visok, v številnih državah članicah pa je še vedno potrebno zagotoviti srednjeročno vzdržnost javnih financ. Zato je treba ustrezno ločevati med fiskalnimi napori držav članic, pri čemer se upoštevajo fiskalni manevrski prostor in učinki prelivanja med državami euroobmočja. Države članice, ki so presegle svoje fiskalne cilje, bi lahko uporabile svoj ugoden proračunski položaj za nadaljnjo krepitev domačega povpraševanja in potenciala za rast, odvisno od okoliščin posameznih držav ter ob spoštovanju srednjeročnega cilja, nacionalnih proračunskih pristojnosti in nacionalnih zahtev.
               Jamstva za Evropski sklad za strateške naložbe, ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (2), so na primer še posebej učinkovit način za države članice s fiskalnim manevrskim prostorom, da izboljšajo učinek na realno gospodarstvo in okrevanje euroobmočja. Države članice, ki v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast potrebujejo nadaljnje fiskalne prilagoditve, bi morale zagotoviti izpolnjevanje zahtev Pakta za stabilnost in rast v letu 2017. V okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast morajo države članice zagotoviti pravočasno in trajno odpravo svojih čezmernih primanjkljajev, kar zagotavlja fiskalne rezerve za nepredvidene okoliščine. Države članice bi morale fiskalne politike izvajati ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristiti prožnost, ki jo dovoljujejo sedanja pravila. Strukturne reforme, zlasti reforme za povečanje produktivnosti, bi prispevale k rasti in večji vzdržnosti javnih financ. Poleg tega bi bistveno izboljšanje sestave nacionalnih proračunov in njihovo upravljanje na strani prihodkov in odhodkov z usmeritvijo virov v materialne in nematerialne naložbe kratkoročno prispevali k večjemu učinku proračunov na povpraševanje, dolgoročno pa na produktivnost. Učinkoviti nacionalni fiskalni okviri so potrebni za okrepitev verodostojnosti politik držav članic in pomoč pri zagotavljanju ustreznega ravnotežja med kratkoročno makroekonomsko stabilizacijo, vzdržnostjo dolga in dolgoročno rastjo.

               (5)

               Trgi dela v euroobmočju še naprej postopoma okrevajo, brezposelnost se počasi zmanjšuje. Ostajajo pa stopnje dolgoročne brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi visoke, revščina, socialna izključenost in neenakost v več državah članicah pa so še vedno zaskrbljujoče. Kljub napredku pri reformah za izboljšanje odpornosti in sposobnosti prilagajanja trgov dela, ostajajo znotraj euroobmočja precejšnje razlike, ki otežujejo njegovo nemoteno delovanje. Dobro oblikovani, pravični in vključujoči trg dela ter sistemi socialnega varstva, davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov so potrebni za nemoteno in stalno prerazporejanje delovne sile v produktivnejše dejavnosti, da bi podprli vključevanje ali ponovno vključevanje tistih, ki so jih prizadeli prehodi med delovnimi mesti ali so izključeni iz trga dela, da se zmanjša razdrobljenost ter spodbudi gospodarska in socialna konvergenca, vključno s povečanjem možnosti za kakovostno zaposlitev. Zagotovili bodo tudi učinkovitejšo samodejno stabilizacijo ter močnejšo, trajnostno in vključujočo rast in zaposlovanje, kar je pomembno za reševanje družbenih izzivov v euroobmočju.
               Potrebne reforme so: (i) spremembe delovnopravne zakonodaje, katerih cilj so zanesljive pogodbene ureditve, ki zagotavljajo prožnost in varnost tako zaposlenim kot delodajalcem, spodbujajo prehajanja znotraj trga dela, preprečujejo dvotirni trg dela in omogočajo prilagoditve stroškov dela, kadar so te potrebne, kar je področje, na katerem so bila v zadnjih letih prizadevanja za reforme še posebej intenzivna; (ii) povečanje spretnosti z izboljšanjem uspešnosti in učinkovitosti izobraževalnih sistemov ter izboljšanjem obsežnih strategij vseživljenjskega učenja, pri čemer so v ospredju potrebe trga dela; (iii) učinkovita aktivna politika zaposlovanja, da se brezposelnim, vključno z dolgotrajno brezposelnimi, pomaga pri ponovnem vstopu na trg dela in poveča udeležba na trgu dela, ter (iv) sodobni, trajnostni in primerni sistemi socialnega varstva, ki v celotnem življenjskem ciklu učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Poleg tega je mogoče rezultate še izboljšati z davčno razbremenitvijo dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, in zagotavljanjem pravičnih davčnih sistemov. Države članice euroobmočja, ki so izvedle takšne reforme, so na področju zaposlovanja in socialne varnosti odpornejše in uspešnejše. Pri snovanju takšnih reform je treba upoštevati njihove morebitne socialne posledice.

               (6)

               Vzpostavljanje bančne unije napreduje, vendar še ni dokončano. V skladu s časovnim načrtom iz junija 2016, kakor je navedeno v sklepih Sveta z dne 16. junija 2016, naj bi se nadaljevalo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Medtem ko se je splošna odpornost bančnega sektorja euroobmočja po krizi okrepila, se je zaradi številnih dejavnikov povečal pritisk na banke, med drugim zaradi visoke stopnje slabih posojil, neučinkovitih poslovnih modelov in prekomerne zmogljivosti v nekaterih državah članicah, kar povzroča nizko dobičkonosnost in v nekaterih primerih težave za uspešno poslovanje bank. Ta pritisk ovira sposobnost bank, da bi zagotavljale posojila gospodarstvu. Tveganja se širijo tudi v realno gospodarstvo, pri čemer ostaja raven javnega in nefinančnega zasebnega dolga v nekaterih državah članicah visoka. V zasebnem sektorju je potrebno nenehno nadzorovano razdolževanje, in sicer z ustvarjanjem pogojev za vzdržne dolgove, njihovim servisiranjem in po potrebi prestrukturiranjem dolgov vzdržnih dolžnikov v težavah, pa tudi z reševanjem slabih dolgov, tako da je mogoče kapital hitreje in učinkoviteje prerazporediti. Pri tem sta rešitev problema še vedno visokih stopenj slabih posojil in upoštevanje skupnih načel pri oblikovanju insolvenčnih okvirov za podjetja in gospodinjstva, vključno z izboljšanjem nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti in okvirov izvensodne poravnave, ključni komponenti uspešnega in rasti prijaznega procesa razdolževanja.

               (7)

               V letu 2016 je bil določen napredek dosežen na področju pobud, predstavljenih v poročilu petih predsednikov „Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije“ z dne 22. junija 2015, ki ga je pripravil predsednik Evropske komisije v tesnem sodelovanju s predsedniki Evropskega sveta, Evropske centralne banke, Euroskupine in Evropskega parlamenta, kot je povečana vloga razsežnosti euroobmočja v evropskem semestru, priporočilo Sveta o nacionalnih odborih za produktivnost in ustanovitev evropskega fiskalnega odbora v okviru Komisije. Prav tako potekajo prizadevanja za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje kompleksnosti fiskalnih pravil, Komisija pa je novembra 2015 objavila predlog za evropski sistem jamstva za vloge. Poleg tega je treba na podlagi poročila petih predsednikov obravnavati širše izzive. Komisija je 1. marca 2017 objavila belo knjigo o prihodnosti Evrope, ki vključuje tudi prihodnost evropske ekonomske in monetarne unije. Za dogovor o nadaljnjih operativnih ukrepih sta potrebna občutek skupne odgovornosti in skupen namen vseh držav članic euroobmočja in institucij Unije, pa tudi držav članic, ki niso članice euroobmočja, saj bo močna ekonomska in monetarna unija pripomogla k uspešnejšemu reševanju izzivov, s katerimi se sooča Unija, ter pozitivno vplivala tudi na države članice, ki niso članice euroobmočja. Ob tem je pomembno, da bodo razprave o dokončnem oblikovanju EMU potekale na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja, in sicer ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije, ter da bodo zadevne pobude po potrebi prav tako odprte za države članice, ki niso članice euroobmočja.

               (8)

               Z Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito so bila opravljena posvetovanja o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih tega priporočila –

         PRIPOROČA, da v obdobju 2017–2018 države članice euroobmočja vsaka posebej in skupaj v okviru Euroskupine ukrepajo, tako da:

               1.

               izvajajo politike, ki podpirajo trajnostno in vključujočo kratkoročno in dolgoročno rast ter izboljšujejo sposobnost prilagajanja, ponovno uravnoteženje in konvergenco. Dajo prednost reformam, ki prispevajo k povečanju produktivnosti, izboljšanju institucionalnega in poslovnega okolja, odpravi ozkih grl za naložbe in ustvarjanju delovnih mest. Države članice s primanjkljaji na tekočem računu ali visokim zunanjim dolgom bi morale povečati produktivnost, pri tem pa ohraniti stroške dela na enoto. Države članice z velikimi presežki na tekočih računih bi morale prednostno izvesti ukrepe, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti, ti ukrepi pa bi morali vključevati tudi strukturne reforme in spodbujati naložbe;

               2.

               si prizadevajo za ustrezno ravnovesje pri fiskalnih politikah med potrebo po zagotavljanju vzdržnosti in potrebo po podpiranju naložb za okrepitev okrevanja ter s tem prispevajo k ustrezni skupni fiskalni naravnanosti in bolj uravnoteženi mešanici politik. Države članice, za katere na podlagi ocene Komisije obstaja tveganje, da v letu 2017 ne bodo izpolnile svojih obveznosti iz Pakta za stabilnost in rast, bi morale zato pravočasno sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti. Po drugi strani pa se države članice, ki so presegle svoje srednjeročne cilje, pozivajo, naj še naprej prednostno vlagajo v večanje potenciala za rast in obenem ohranjajo dolgoročno vzdržnost javnih financ. Države članice, za katere se pričakuje, da bodo v letu 2017 na splošno izpolnile zahteve Pakta za stabilnost in rast, bi morale zagotoviti skladnost z navedenim paktom v okviru nacionalnih proračunskih postopkov. Oblikujejo fiskalne politike ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast, obenem pa kar najbolje izkoristijo prožnost, ki jo omogočajo sedanja pravila. V splošnem bi morale države članice izboljšati sestavo javnih financ, tako da ustvarijo več prostora za materialne in nematerialne naložbe ter zagotovijo učinkovito delovanje nacionalnih fiskalnih okvirov;

               3.

               izvajajo reforme, ki spodbujajo konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, njihovo kakovost, odpornost ter gospodarsko in socialno konvergenco, in sicer na podlagi učinkovitega socialnega dialoga. Te bi morale združevati: (i) zanesljive pogodbe o zaposlitvi, ki delojemalcem in delodajalcem zagotavljajo prožnost in varnost; (ii) kakovostne in učinkovite izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja ter obsežne strategije vseživljenjskega učenja, prilagojene potrebam na trgu dela; (iii) učinkovite aktivne politike zaposlovanja za podporo udeležbi na trgu dela; (iv) sodobne, vzdržne in ustrezne sisteme socialne zaščite, ki v vseh življenjskih obdobjih učinkovito in uspešno prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela. Zagotovijo davčno razbremenitev dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in v državah članicah, v katerih stroškovna učinkovitost zaostaja za povprečjem euroobmočja, ter zagotovijo, da ta davčna razbremenitev ne vpliva na proračun v državah brez fiskalnega manevrskega prostora;

               4.

               v skladu s časovnim načrtom iz junija 2016 nadaljujejo delo za dokončno oblikovanje bančne unije ob upoštevanju zmanjšanja in delitve tveganja, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in delovanjem skupnega podpornega mehanizma za enotni sklad za reševanje najkasneje do konca prehodnega obdobja tega sklada. Izdelajo in izvedejo učinkovito strategijo za celotno euroobmočje, da bi dopolnili razumne nadzorne ukrepe za odpravo tveganj, ki ogrožajo delovanje bančnega sektorja, vključno z visoko stopnjo slabih posojil, neučinkovitimi poslovnimi modeli in presežno zmogljivostjo. V državah članicah z visokimi ravnmi zasebnega dolga spodbujajo nadzorovano razdolževanje;

               5.

               dosežejo napredek pri dokončnem oblikovanju EMU ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja. Nadaljujejo delo na področju pobud, ki se izvajajo, in dolgoročnih vprašanj v zvezi z EMU, pri čemer ustrezno upoštevajo belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope.

      V Bruslju, 21. marca 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCICLUNA

      (1)  Priporočilo Sveta z dne 20. septembra 2016 o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost (2016/C 349/01) (UL C 349, 24.9.2016, str. 1).

      (2)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

      (3)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/98

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro
   (2015/C 272/26)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za ohranitev in krepitev razvoja euroobmočja so potrebna nenehna prizadevanja politike za podporo uravnoteženi prilagoditvi v zasebnem in javnem sektorju ter srednjeročnemu in dolgoročnemu povečanju potenciala gospodarstva za rast. Čeprav je v euroobmočju prisotno gospodarsko okrevanje, ga zavira zapuščina nedavnih gospodarskih in finančnih kriz, vključno s tekočim ponovnim zunanjim uravnoteženjem, visokimi stopnjami javnega in zasebnega dolga ter s tem povezanimi pritiski razdolževanja, obstoječo strukturno togostjo znotraj nacionalnih trgov dela in proizvodnih trgov, visoko brezposelnostjo in nizkim zaupanjem ter vztrajno šibkimi naložbami. Doslej izvajanje reform, opredeljenih v priporočilih za posamezne države članice, ni potekalo dovolj hitro.

               (2)

               Euroobmočje je več kot samo vsota svojih članic. Gospodarstva v euroobmočju so tesno povezana, zato je potrebno večje usklajevanje fiskalnih, finančnih in strukturnih politik. Naravnanost politik na ravni euroobmočja bi morala spodbujati rast in delovna mesta ter hkrati zagotavljati, da se ohranja in spodbuja napredek, dosežen pri ponovnem uravnoteženju. Države članice euroobmočja nosijo specifično odgovornost za učinkovito izvajanje okvira upravljanja, ki je bil v zadnjih letih pomembno okrepljen. To zahteva večji medsebojni pritisk v podporo izvajanju nacionalnih reform in preudarnemu vodenju javnih financ. Treba bi bilo izvesti tudi obsežnejšo oceno nacionalnih reform z vidika interesov euroobmočja, internalizacijo morebitnih učinkov prelivanja in spodbujanje politik, ki so še posebej pomembne za dobro delovanje ekonomske in monetarne unije.

               (3)

               Izvajanje daljnosežnih strukturnih reform, ki uvajajo reforme v gospodarstvu ter spodbujajo konkurenčnost in potencial rasti, v euroobmočju še ni zadovoljivo. Obseg neravnotežij pred krizo, položaj v poslovnem ciklu in fiskalni manevrski prostor se v državah članicah znatno razlikujejo. Kljub izboljšanju na trgu dela in določenem napredku pri reformah za izboljšanje prožnosti trga dela, stopnja brezposelnosti ostaja visoka, tveganja za dolgoročno brezposelnost pa postajajo zakoreninjena, kar dodatno poslabšuje socialne razmere v najbolj ranljivih državah. Ponovno zunanje uravnoteženje je v teku, vendar je napredek asimetričen, veliki presežki na tekočem računu nekaterih držav članic pa so še vedno prisotni. Z daljnosežnimi strukturnimi reformami trga dela in proizvodnih trgov bi lahko spodbudili potrebno ekonomsko prilagoditev v euroobmočju in okrepili rast v državah, ki jih izvajajo. Reforme s povečanjem zaposlovanja in nižanjem cen za potrošnike spodbujajo tudi večjo socialno vključenost. Če se strukturne reforme izvajajo v vseh državah članicah, je to ugodno za euroobmočje kot celoto zaradi pozitivnih učinkov prelivanja prek trgovinskih in finančnih poti. S tem bi se prav tako spodbudile ustrezne politične odločitve v preostalem euroobmočju. Tematske razprave Euroskupine lahko pripomorejo k temu procesu z ocenjevanjem reform in določanjem referenčnih meril zanje ter njihovega vpliva na euroobmočje kot celoto. Pri tem se lahko črpa iz dobrih praks, dogovora o skupnih načelih za dobre reforme in medsebojnega pritiska. Zaradi procesa prilagajanja na nacionalni ravni, posledično pa tudi delovanja euroobmočja, je zlasti pomembno redno spremljanje napredka pri reformah v državah članicah s čezmernimi neravnotežji in neravnotežji, ki zahtevajo odločno ukrepanje.

               (4)

               Eden od ključnih izzivov politike, s katerimi se srečuje euroobmočje, je zmanjševanje javnega dolga z vztrajanjem pri fiskalni odgovornosti. Zaradi konsolidacije, ki se je izvajala zadnjih nekaj let, se je stanje javnih financ v euroobmočju izboljšalo, vendar pa usklajevanje fiskalnih politik še ni optimalno. Mnoge države članice euroobmočja morajo nadaljevati fiskalno prilagajanje, da bodo znižale zelo visoke stopnje dolga. Druge države imajo več manevrskega prostora, posledično pa bi ga lahko izkoristile za spodbujanje domačega povpraševanja s posebnim poudarkom na naložbah, s čimer bi podprle domačo rast, pa tudi euroobmočje kot celoto. Prožnost pravil Pakta za stabilnost in rast državam članicam omogoča, da spodbujajo strukturne reforme in naložbe, hkrati pa upoštevajo skupaj dogovorjena pravila. Fiskalne strategije še niso dovolj rasti prijazne. Na strani prihodkov so kljub povečanemu sodelovanju znotraj Euroskupine še dodatne možnosti za izboljšanje učinkovitosti davčnih sistemov in zmanjšanje davčne obremenitve dela. Na odhodkovni strani bi moral biti večji poudarek na javnih naložbah, ki bi temeljile na zanesljivi analizi stroškov in koristi, ter drugih javnih odhodkih z močnimi in pozitivnimi učinki na rast. Pregledi porabe so poudarili potrebo po učinkovitejši javni upravi. Dobro delovanje nacionalnih fiskalnih okvirov bo zagotovilo podporo temu procesu.

               (5)

               Razmere na finančnih trgih v euroobmočju se izboljšujejo, vendar posojanje zasebnemu sektorju ostaja šibko, finančni trgi pa so še vedno razdrobljeni. To zavira naložbe v euroobmočju. Posledično je nastala velika naložbena vrzel, čeprav obstajajo naložbene potrebe tako v smislu materialnih kot tudi nematerialnih naložb. Naložbeni načrt EU omogoča mobilizacijo naložb in njihovo preusmerjanje v produktivne namene. Vendar bo učinek naložbenega načrta in razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga je uvedla ECB, večji, če bo dopolnjen z ukrepi v širšem finančnem sektorju za obnovitev kreditnih tokov, poglobitev kapitalskih trgov ter povečanje dolgoročnega financiranja gospodarstva. Dokončanje bančne unije poteka, temeljilo pa bo na uporabi enotnega pravilnika in doslednega regulativnega pristopa. Bolj povezani in učinkovitejši kapitalski trgi bi mobilizirali dodatna sredstva za naložbe, zato bi bilo evropsko gospodarstvo manj odvisno od bank, njegove finančne strukture pa bi postale bolj uravnotežene in stabilnejše.

               (6)

               Ne glede na nedavne dosežke pri krepitvi strukture ekonomske in monetarne unije, sedanji izzivi zahtevajo napredek pri dopolnitvi njene zasnove. Nadaljnji razvoj ekonomske in monetarne unije bo zahteval postopen pristop, pri katerem se bosta združevali solidarnost in disciplina. Predsednik Komisije bo skupaj s predsedniki Evropskega sveta, Evropskega parlamenta, Evropske centralne banke in Euroskupine pripravil naslednje ukrepe za boljše ekonomsko upravljanje v euroobmočju –

         PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2015–2016 znotraj Euroskupine ukrepajo tako, da:

               1.

               Uporabijo medsebojni pritisk za spodbujanje strukturnih reform, ki bodo olajšale odpravo velikih notranjih in zunanjih dolgov ter zagotovile podporo naložbam. Redno ocenjujejo uresničevanje reform v tistih državah članicah, ki potrebujejo posebno spremljanje znotraj postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Še naprej izvajajo redno tematsko ocenjevanje strukturnih reform. Do pomladi 2016 sprejmejo odločitve o nadaljnjih ukrepih na področju usklajevanja v zvezi z zmanjšanjem visoke davčne obremenitve dela in reformo storitvenih trgov.

               2.

               Uskladijo fiskalne politike za zagotovitev, da bo skupna fiskalna naravnanost euroobmočja v skladu s tveganji za vzdržnost in cikličnimi pogoji. To ne posega v izpolnjevanje zahtev Pakta za stabilnost in rast. Do pomladi 2016 organizirajo tematske razprave o izboljšanju kakovosti in vzdržnosti javnih financ ter se pri tem osredotočijo zlasti na uvrščanje materialnih in nematerialnih naložb med prednostne naloge na nacionalni ravni in ravni EU ter spodbujanje rasti s prilagoditvijo davčnih sistemov. Spremljajo učinkovito delovanje nedavno okrepljenih nacionalnih fiskalnih okvirov.

               3.

               Zagotovijo pravočasno izvedbo nadaljnjih ukrepov v zvezi z rezultati celovite ocene, ki jo je izvedla ECB, izvajanjem Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) (direktiva o sanaciji in reševanju bank), zaključkom ratifikacije medvladnega sporazuma o enotnem skladu za reševanje ter poskrbijo, da bo sklad od januarja 2016 popolnoma operativen. Spodbujajo ukrepe za poglobitev tržnega financiranja, da bi se izboljšal dostop malih in srednjih podjetij do financiranja ter zagotovil razvoj alternativnih virov financiranja. Spodbujajo nadaljnje reforme nacionalnih okvirov na področju insolventnosti.

               4.

               Si nadalje prizadevajo za poglobitev ekonomske in monetarne unije ter prispevajo k izboljšanju okvira za ekonomski nadzor v okviru poročila o naslednjih ukrepih za boljše ekonomsko upravljanje v euroobmočju, ki ga je pripravil predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker v tesnem sodelovanju s predsednikom Evropskega sveta Donaldom Tuskom, predsednikom Evropskega parlamenta Martinom Schulzem, predsednikom Evropske centralne banke Mariem Draghijem in predsednikom Euroskupine Jeroenom Dijsselbloemom, ter v okviru ukrepov, sprejetih na podlagi tega poročila.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).


title: Priporočilo priporocilo Sveta za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                  KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                                   Bruselj, 2.7.2008
                                                   SEC(2008) 2189 konč.

                                     Priporočilo

                              PRIPOROČILO SVETA

     za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

                                (predložila Komisija)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                                     Priporočilo

                                           PRIPOROČILO SVETA

           za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(7) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)     S členom 104 Pogodbe je določen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za
             zagotovitev, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu
             primanjkljaju ali da ga zmanjšajo, kadar do njega pride.

     (2)     V skladu s točko 5 Protokola o določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velika
             Britanija in Severna Irska se obveznost iz člena 104(1) Pogodbe o izogibanju
             čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju ne uporablja za Združeno kraljestvo,
             razen če preide v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije1. V drugi fazi ekonomske
             in monetarne unije si mora Združeno kraljestvo v skladu s členom 116(4) Pogodbe
             prizadevati za izogibanje čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

     (3)     Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za
             izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje
             ustvarjanje delovnih mest.

     (4)     Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločil, da v Združenem
             kraljestvu obstaja čezmerni javnofinančni primanjkljaj.

     (5)     V skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o
             pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem2 (ki je
             del Pakta stabilnosti in rasti) mora Svet na zadevno državo članico nasloviti tudi
             priporočila z namenom, da se to stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v
             danem roku odpravi. V priporočilu je treba določiti največ šestmesečni rok, da
             zadevna država članica sprejme učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega
             primanjkljaja, ter rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki bi ga bilo treba
             odpraviti v letu (finančno leto v primeru Združenega kraljestva), ki sledi letu, v
             katerem je bil primanjkljaj ugotovljen, razen če ni posebnih okoliščin. Pri odločanju,
             ali posebne okoliščine obstajajo, je treba upoštevati „pomembne dejavnike“, kakor je

     1
             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML.
     2
             UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
             7.7.2005, str. 5).

SL                                                       2                                                          SL
 ---pagebreak---            pojasnjeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. V členu 3(4) Uredbe (ES) št.
           1467/97 je tudi opredeljeno, da mora Svet v priporočilu državi članici za zmanjšanje
           čezmernega primanjkljaja zahtevati, da mora država članica doseči minimalno letno
           izboljšanje strukturnega salda, pri čemer je merilo najmanj 0,5 % BDP.

     (6)   Komisija je v napovedi iz pomladi 2008 predvidela, da bi se na podlagi nespremenjene
           politike javnofinančni primanjkljaj povečal z 2,9 % BDP v proračunskem letu
           2007/2008 na 3,3 % v letu 2008/2009 in bi leta 2009/2010 ostal na 3,3 %. Za realno
           rast BDP, ki sledi izidu v višini 3,0 % leta 2007, je bila predvideno, da se bo
           upočasnila na 1,7 % leta 2008 in 1,6 % leta 2009. Proizvodna vrzel, ki je bila v letu
           2007 pozitivna, je v letu 2008 postala negativna, zato se za ciklično prilagojeni
           primanjkljaj predvideva, da se bo s 3,0 % BDP v letu 2007/2008 povečal na 3,1 %
           BDP v letu 2008/2009. Nato se je predvidevalo, da se bo ciklično prilagojeni
           primanjkljaj zmanjšal na 2,9 % BDP v letu 2009/2010 in odražal skupne učinke
           diskrecijskih ukrepov, vključno z višjimi dajatvami za alkohol in motorna vozila, ki so
           bile vpeljane v proračun za leto 2008, in načrtovanim manjšim upadom deleža
           javnofinančnih odhodkov. Deloma je bilo zaradi pomembnih predvidenih primarnih
           primanjkljajev za bruto javnofinančni dolg napovedano povečanje s 43,2 % BDP v
           finančnem letu 2007/2008 na 47,5 % BDP v letu 2009/2010.

     (7)   V proračunu Združenega kraljestva za leto 2008 so organi predstavili načrt proračuna,
           ki kaže javnofinančni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP v letu 2008/2009, nato pa se ta
           zmanjša na 2,8 % v letu 2009/2010. Znesek primanjkljaja je v letu 2009/2010 nižji od
           zneska iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2008, ki znaša 3,3 % BDP, predvsem
           zaradi razlik v pričakovani rasti BDP v letu 2009/2010. Po proračunu za leto 2008 in
           napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 je 13. maja 2008 Združeno kraljestvo
           objavilo dodatne davčne ukrepe, povezane s spremembami dohodnine za proračunsko
           leto 2008/2009. Pričakuje se, da bodo spremembe zmanjšale dohodninske prejemke v
           letu 2008/2009 in se bodo financirale z dodatnim javnofinančnim zadolževanjem.
           Medtem ko vse drugo ostaja enako, bo to pripeljalo do povišanja stopnje
           primanjkljaja, ki so ga predvidele službe Komisije za leto 2008/2009, za 0,2 odstotne
           točke3 na približno 3,5 % BDP, s podobnim učinkom na strukturni primanjkljaj. Izjava
           vlade Združenega kraljestva vključuje tveganje za prekoračitev primanjkljaja tudi v
           letu 2009/2010, kar je povezano s primanjkljajem, pričakovanim v spomladanski
           napovedi.

     (8)   V primeru Združenega kraljestva upoštevanje pomembnih dejavnikov, kakor je
           pojasnjeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in ocenjeno v poročilu Komisije na
           podlagi člena 104(3) Pogodbe, ne kaže na obstoj posebnih okoliščin, ki upravičujejo
           odpravo standardnega roka za zmanjšanje primanjkljaja. Medtem ko se pričakuje, da
           se bo rast BDP v letih 2008 in 2009 upočasnila zaradi mogočih stopenj rasti, kar bo
           pripeljalo do negativne proizvodne vrzeli, se pričakuje, da bo rast BDP ostala
           pozitivna v obsegu spomladanske napovedi na letnih stopnjah nad 1,5 % v letih 2008
           in 2009. Rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja bo določen v skladu z zgoraj
           navedeno uredbo, v kateri je določeno, da je treba primanjkljaj zmanjšati v letu, ki
           sledi letu, v katerem je bil primanjkljaj ugotovljen. V primeru Združenega kraljestva je
           bil primanjkljaj ugotovljen leta 2008 na podlagi načrtovanega čezmernega

     3
           V objavi vlade Združenega kraljestva o dohodnini z dne 13. maja 2008 je bil naveden strošek znižanja
           dohodnine v višini 2,7 milijarde GBP v letu 2008/2009, kar po ocenah Komisije ustreza 0,2 % BDP.

SL                                                     3                                                          SL
 ---pagebreak---             primanjkljaja v višini 3 % referenčne vrednosti BDP v letu 2008/2009. Nominalni
            primanjkljaj bi bilo torej treba zmanjšati pod referenčno vrednost 3 % BDP najpozneje
            do proračunskega leta 2009/2010. Da bi bil ta popravek trajen, bi morali organi
            Združenega kraljestva na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije doseči
            strukturno izboljšanje v višini vsaj 0,5 % BDP v letu 2009/2010.

     (9)    Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali na splošno zagotoviti trajno izboljšanje
            javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali bili usmerjeni k povečevanju kakovosti
            javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast. Proračunski popravek v
            Združenem kraljestvu mora biti v skladu s temi cilji –

     PRIPOROČA:

     – Organi Združenega kraljestva morajo v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št.
       1467/97 kar najhitreje odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja, najpozneje pa do
       proračunskega leta 2009/2010, tako da se javnofinančni primanjkljaj verodostojno in
       trajnostno zniža pod 3 % BDP.

     – V ta namen bi morali organi na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2008
       zagotoviti strukturno izboljšanje v višini vsaj 0,5 % BDP v letu 2009/2010.

     Svet določa organom Združenega kraljestva rok 8. januar 2009, da v ta namen sprejmejo
     učinkovite ukrepe.

     Poleg tega Svet poziva organe Združenega kraljestva, naj po tem, ko se je čezmerni
     primanjkljaj zmanjšal, zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega
     proračunskega cilja, da (i) se zagotovi ustrezna varnostna rezerva glede na prag v višini 3 %
     BDP; (ii) se ob upoštevanju gospodarskega in proračunskega vpliva staranja prebivalstva
     ohrani varna raven dolga; (iii) in da se ob upoštevanju (i) in (ii) omogoči proračunski
     manevrski prostor, zlasti glede potreb javnih naložb.

     To priporočilo je naslovljeno na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

     V Bruslju,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

SL                                                 4                                                 SL


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/83

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2017
   (2017/C 261/19)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Avstrija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilu 1.

               (3)

               Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)

               Avstrija je 21. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 2. maja 2017 pa program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Za Avstrijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2017 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2017 izboljšal na 1,0 % BDP in nato v letu 2021 dosegel 0,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP do leta 2016 in nato 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2019. V skladu s programom stabilnosti naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno znižal s 84,6 %, kolikor je znašal leta 2016, na 71 % leta 2021. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden ob predpostavki živahne rasti naložb in izvoza v letih 2017 in 2018.

               (7)

               Program stabilnosti kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev in varnostnih ukrepov na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,25 % BDP za izreden pritok beguncev in 0,04 % BDP za varnostne ukrepe. Za leto 2017 je dodaten učinek z varnostjo povezanih ukrepov v primerjavi z letom 2016 trenutno ocenjen na 0,01 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na avstrijske javne finance je znaten in vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi dodatnih stroškov v zvezi z begunci in varnostjo zahtevana prilagoditev za približevanje srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili avstrijski organi.

               (8)

               Svet je 12. julija 2016 Avstriji priporočil, naj zagotovi, da bo odklon od srednjeročnega proračunskega cilja omejen na dovoljen odklon v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun (5), in v ta namen v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP, razen če srednjeročni proračunski cilj doseže z manjšim naporom. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 bi moral ostati strukturni saldo v letu 2017 stabilen ob upoštevanju dovoljenega odklona. Napoved Komisije kaže na tveganje določenega odklona od te zahteve v letu 2017. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 bi morala Avstrija v letu 2018 zagotoviti, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6) ne bo presegla 2,2 %, kar ustreza izboljšanju strukturnega salda v višini 0,3 % BDP (7). Ob nespremenjenih politikah obstaja za Avstrijo v letu 2018 tveganje določenega odklona od te zahteve. Hkrati naj bi Avstrija v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Avstrija pripravljena na sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev skladnosti v letih 2017 in 2018.

               (9)

               Zaradi hitrega staranja prebivalstva pomeni poraba za pokojnine in zdravstvo srednje tveganje za vzdržnost javnih financ v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju. Javnofinančni odhodki Avstrije za pokojnine so v primerjavi z drugimi državami članicami razmeroma visoki in naj bi se do leta 2060 po pričakovanjih povečali za 0,5 odstotne točke BDP. Povprečje Unije naj bi se v primerjavi s tem v istem obdobju zmanjšalo za 0,2 odstotne točke BDP. Dejanska upokojitvena starost je kljub nedavnim reformam še vedno nizka in je eden od glavnih vzrokov za višje odhodke za pokojnine. Izražena je kot povprečna starost ob odhodu s trga dela, pri čemer znaša 62 let in šest mesecev za moške ter 61 let za ženske, kar je pod povprečjem Unije v višini 63 let in sedem mesecev za moške ter 62 let in sedem mesecev za ženske (leta 2014). Poleg tega je zakonsko določena upokojitvena starost 60 let za ženske med najnižjimi v Uniji in se bo z upokojitveno starostjo za moške začela usklajevati šele leta 2024. Usklajevanje zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami pričakovane življenjske dobe bi v razmerah starajočega se prebivalstva pomagalo zagotoviti vzdržnost pokojnin, tudi ker bi prispevalo k dvigu dejanske upokojitvene starosti.

               (10)

               Javnofinančni odhodki za zdravstvo naj bi se po pričakovanjih v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju z že tako visokih ravni še zvišali, in sicer za 1,3 odstotne točke BDP do leta 2060 v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 0,9 odstotne točke. Glavni dejavnik za visoko porabo za zdravstvo je velik bolnišnični sektor, medtem ko se cenejša ambulantna oskrba premalo uporablja. Delež odhodkov bolnišnic v skupnih stroških zdravstva je med najvišjimi v Uniji. Zato je treba nedavne pobude, namenjene krepitvi zagotavljanja primarnega zdravstvenega varstva, temeljito izvesti, tudi s spodbujanjem novih finančnih sporazumov med zdravstvenimi ponudniki in skladi socialnega zavarovanja. Poleg tega avstrijski bolnišnični sektor premalo uporablja učinkovita javna naročila, kot so razpisi na ravni Unije (0,23 % BDP, medtem ko je povprečje Unije 0,62 %), združevanje naročil in merila za dodelitev, ki ne temeljijo na ceni.

               (11)

               Zakon o finančni izravnavi iz leta 2017 je pripomogel k poenostavitvi finančnih razmerij med različnimi ravnmi uprave v Avstriji. Kljub temu je fiskalni okvir v Avstriji še vedno čezmerno zapleten v smislu pristojnosti in finančnih ureditev in zanj so še vedno značilne neusklajenosti med omejenimi pooblastili za zbiranje prihodkov in širšimi pristojnostmi za porabo lokalnih uprav in vlad zveznih dežel.

               (12)

               Čeprav se je davčni primež z davčno reformo leta 2016 zmanjšal z 49,5 % na 46,7 %, je še vedno razmeroma visok v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 40,6 % (podatki se nanašajo na povprečno gospodinjstvo z enim dohodkom brez otrok). Ker se davčni razredi ne usklajujejo z inflacijo, se bo davčni primež ponovno postopno povečal zaradi učinka letnih zaviralnih fiskalnih dejavnikov. Nasprotno se premalo uporabljajo rasti prijaznejši viri prihodkov, kot so periodični davki na nepremičnine, zlasti zaradi zastarele davčne osnove. Prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine so v Avstriji, kjer znašajo 0,2 % BDP, v primerjavi s povprečjem Unije, ki je v letu 2014 znašalo 1,6 % BDP, zelo nizki. Podobno je implicitna davčna stopnja za energijo v Avstriji razmeroma nizka, kar kaže na neizkoriščen potencial za okoljske davke, ki zajema tudi pozitivne spodbude za ustrezno ravnanje.

               (13)

               Na trgu dela, ki v Avstriji sicer deluje bolje kot v večini držav članic, vseeno ostajajo izzivi. Zlasti je premalo izkoriščen potencial žensk na trgu dela, kot je razvidno iz velike razlike v plačah med spoloma, ki je med drugim posledica velikega deleža zaposlitev za krajši delovni čas. V letu 2015 je razlika v plačah med spoloma znašala 21,7 %, medtem ko je povprečje Unije 16,3 %. Visok in nadpovprečen delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, je v veliki meri posledica odgovornosti žensk za nego otrok ali starejših. Število mest v predšolski vzgoji za otroke do treh let je leta 2015 znašalo 25,5 %, kar je še vedno znatno pod barcelonskim ciljem, ki je 33 %.

               (14)

               Avstrija je že presegla svoje nacionalne cilje iz strategije Evropa 2020 na področju izobraževanja. Vendar so rezultati izobraževanja močno odvisni od socialnoekonomskega ozadja, kar potrjujejo tudi rezultati raziskave, izvedene leta 2015 v okviru Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) pod okriljem OECD. Poleg tega so rezultati izobraževanja učencev z migrantskim ozadjem precej slabši od rezultatov učencev brez migrantskega ozadja. V letu 2016 je bilo za učence, rojene v tujini, 2,7-krat bolj verjetno, da bodo opustili šolanje pred dokončanjem višjega sekundarnega izobraževanja, kot za učence, rojene v Avstriji. Problem integracije zadeva tudi otroke migrantov, rojene v Avstriji. Poleg tega se Avstrija sooča z izzivi pri integraciji številnih prosilcev za azil in beguncev v svoj izobraževalni sistem.

               (15)

               Gibanja v bančnem sektorju kažejo na stabilno, čeprav počasno izboljševanje. Kapitalizacija avstrijskih bank ostaja nižja od kapitalizacije podobnih bank v Uniji in njihova zmogljivost za ustvarjanje dobičkov na domačem trgu je pod pritiskom. Pri mednarodnem poslovanju sta se kakovost sredstev in dobičkonosnost na več trgih srednje, vzhodne in jugovzhodne Evrope še izboljšali, vendar še vedno obstajajo ranljiva območja. Medtem povečanje cen nepremičnin in ponovno hipotekarno posojanje poudarjata pomembnost makrobonitetnih ukrepov.

               (16)

               Naložbe so v Avstriji v letu 2016 spet začele rasti, vendar so naložbe MSP in v storitvenem sektorju še vedno skromne. Avstrija priznava vlogo, ki jo imata ustanavljanje podjetij in njihova rast pri novih naložbah (tj. preseganje nadomestitvenih naložb) in pri povezanem ustvarjanju delovnih mest. Zato si je Avstrija zastavila ambiciozne cilje za olajšanje digitalne preobrazbe ter obravnavanje svoje tradicionalno nizke stopnje ustanavljanja podjetij (7,4 %, medtem ko je povprečje Unije 10,8 %) in njihove rasti (7,3-odstotni delež podjetij z visoko rastjo, povprečje Unije pa znaša 9,2 %). Nekateri specifični ukrepi, ki združujejo zmanjšanje ovir za naložbe ter izboljšane okvirne pogoje za financiranje z lastniškim kapitalom, spodbujanje podjetništva in davčne spodbude, so bili že napovedani.

               (17)

               Sektor poslovnih storitev in regulirani poklici se še vedno spopadajo z velikimi regulativnimi ovirami, pri čemer so omejitve, zlasti za arhitekte in inženirje, višje od povprečja Unije. Poleg tega je pogostost odhodov v teh poklicih, pa tudi pri pravnikih, računovodjih/davčnih svetovalcih, patentnih odvetnikih, nepremičninskih agentih in turističnih vodnikih precej nižja od povprečja Unije, kar bi lahko kazalo na razmeroma majhno dinamiko in konkurenco v poklicnih storitvah v Avstriji. Te ovire med drugim vključujejo (1) omejitve glede lastniške strukture in pravne oblike za arhitekte, inženirje in patentne odvetnike, (2) omejitve v zvezi z večdisciplinarnostjo za arhitekte in inženirje ter (3) posebej širok obseg dejavnosti, rezerviranih za arhitekte, inženirje in turistične vodnike. Zmanjševanje takšnih ovir bi lahko ustvarilo intenzivnejšo konkurenco, kar bi omogočilo dostop do trga več podjetjem in prineslo koristi za potrošnike v smislu nižjih cen. Priporočila za rešitev te problematike je Komisija pripravila januarja 2017 v svojem sporočilu, ki je bilo del svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgih storitev.

               (18)

               Avstrija je storila veliko na področju sprejema prosilcev za azil ter integracije beguncev in drugih priseljencev. Kljub temu ostaja vključitev oseb z migrantskim ozadjem na trg dela, zlasti žensk, rojenih zunaj Unije, in beguncev, ki iščejo zaposlitev, še vedno izziv.

               (19)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Izvaja fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da v letu 2018 doseže srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju dovoljenega odklona, povezanega z izrednimi dogodki. Zagotovi vzdržnost zdravstvenega in pokojninskega sistema. Racionalizira pristojnosti različnih ravni uprave ter uskladi njihove odgovornosti glede financiranja in porabe.

               2.

               Izboljša udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z zagotavljanjem storitev celodnevne oskrbe. Izboljša šolske dosežke prikrajšanih mladih, zlasti tistih z migrantskim ozadjem. Spodbuja naložbe v sektorju storitev z zmanjšanjem upravnih in regulativnih ovir, olajšanjem vstopa na trg in lajšanjem rasti podjetij.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Avstriji je dovoljen odklon od doseganja srednjeročnega proračunskega cilja do let 2017 in 2018 v višini dodatnega vpliva na proračun, povezanega z izrednim pritokom beguncev in varnostnimi ukrepi v letih 2015 in 2016, saj se začasni odkloni v vsakem primeru prenesejo naprej za skupno obdobje treh let.

      (6)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (7)  Zahteva za prilagoditev v letu 2018 za Avstrijo upošteva dovoljen odklon za leto 2016, povezan z izrednimi dogodki, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let.

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.