Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC1793

Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za zagotovitev sodelovanja Skupnosti na diplomatski konferenci Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki bo potekala v Singapurju od 13. do 31. marca 2006, in za sprejetje revidirane Pogodbe o pravu znamk  /* SEK/2005/1793 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 11.1.2006SEK(2005)1793 konč.Priporočilo zaSKLEP SVETAo pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za zagotovitev sodelovanja Skupnosti na diplomatski konferenci Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki bo potekala v Singapurju od 13. do 31. marca 2006, in za sprejetje revidirane Pogodbe o pravu znamk(predložen s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. Predmet PogodbeV okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino bo v Singapurju od 13. do 31. marca 2006 potekala diplomatska konferenca z namenom sestaviti in sprejeti revidirano Pogodbo o pravu znamk.Pogodba o pravu znamk (v nadaljevanju „TLT iz leta 1994“), sklenjena v Ženevi 27. oktobra 1994, obravnava postopkovne določbe, namenjene poenostavitvi upravnih postopkov, ki se nanašajo na znamke. Ne obravnava pa vsebinskih pravil v zvezi z znamkami. Težav pri skladnosti z drugimi mednarodnimi instrumenti, zlasti s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazumom TRIPS iz leta 1994), ni. Tega namreč dopolnjuje.Od leta 1994 imajo uporabniki koristi zaradi poenostavitve upravnih postopkov za registracijo znamk. Kljub temu bi bilo treba podrobneje pojasniti ali dodati nekatere postopkovne vidike. Zato je Stalni odbor za pravo o znamkah, industrijskih vzorcih in modelih ter geografskih označbah začel delo na sedmih sestankih za revizijo TLT iz leta 1994, da se zlasti ustanovi skupščina TLT in se v pogodbo vključijo elementi, ki se nanašajo na elektronsko vložitev in druge postopke. Razprave so potekale na podlagi naslednjih dokumentov:Revidirane Pogodbe in izvedbene uredbe: „temeljnega predloga“ (dokumenta TLT/DC/3, z dne 3. januarja 2005)Cilj diplomatske konference je sprejetje nove revidirane Pogodbe.2. Pravilnik diplomatske konferenceDiplomatska konferenca bo morala določiti svoj pravilnik na podlagi osnutka, sestavljenega za ta namen (TLT/R/PM/2, z dne 3. januarja 2005). Ta osnutek pretežno povzema pravilnik diplomatske konference za sprejetje novega akta Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, ki je potekala junija in julija 1999.Delegacije držav članic Svetovne organizacije za intelektualno lastnino bodo imele naziv „običajna delegacija članice“. Predlaga se, da se Evropska skupnost povabi k udeležbi z nazivom „posebna delegacija članice“. Posebna delegacija članice bo imela na diplomatski konferenci enak status kakor običajna delegacija članice, le da ne bo mogla biti članica Komisije za preverjanje pooblastil in ne bo imela glasovalne pravice (glej točko 7 dokumenta TLT/R/PM/2). Kolikor je to mogoče, se vse odločitve sprejmejo s soglasjem.3. Interes Skupnosti za načrtovano PogodboNačrtovana revidirana Pogodba se nanaša na Evropsko skupnost, saj bi se zadevne določbe lahko uporabljale za znamko Skupnosti[1] ob morebitnem prihodnjem pristopu Skupnosti k Pogodbi. V zvezi z nacionalnimi znamkami se dejansko usklajevanje Skupnosti[2] nanaša na vidike, ki jih načrtovana Pogodba ne zajema. Države članice se tako odločijo, ali povejo mnenje o vprašanjih, ki se nanašajo na nacionalne znamke.Znamka Skupnosti upravičuje pristojnost Skupnosti.Znamka Skupnosti ne nadomesti nacionalnih znamk, temveč je dodatek enotnega neodvisnega značaja, veljaven v vsej Skupnosti. Znamka Skupnosti in nacionalne znamke obstajajo skupaj in so pravno ločene in medsebojno neodvisne glede na veljavna vsebinska in postopkovna pravila ter na urade, pristojne za njihovo izdajanje.Skupnost je odgovorna za nadziranje, da nova revidirana Pogodba ne bi bila neskladna z Uredbo (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti. To je cilj morebitnega prihodnjega pristopa Evropske skupnosti k Pogodbi.4. Najpomembnejša vprašanja Pogodbe, o katerih je razprava že potekalaNajpomembnejša vprašanja revidirane Pogodbe, o katerih je razprava že potekala, se nanašajo na naslednje točke.Znamke, za katere se Pogodba uporablja (člen 2)Možnost, da se sedanja Pogodba uporablja za znamke, ki niso vidne (zvočne ali olfaktorne znamke), če to predvideva nacionalna zakonodaja.Elektronska vložitev (člen 8)Možnost sporočanja in predložitve dokumentov uradom pogodbenic po elektronski pošti.Ukrepi odloga ob prekoračitvi roka (člen 14)Obstaja možnost, da se v zvezi z ukrepi odloga po pretečenem roku predvidi eden ali več naslednjih ukrepov: podaljšanje roka, nadaljevanje postopka ali ponovna uvedba pravic.Licence (člen 17)Določbe, ki se nanašajo na usklajevanje in poenostavitev zahtev za vpis licenc, ter določbe, ki se nanašajo na pravico imetnika, če se znamka uporablja v skladu z licenco.Skupščina (člen 24)Uvedba skupščine pogodbenic zagotavlja, da se spremeni Pogodba ali karkoli drugega, ne da bi bilo treba sklicati diplomatsko konferenco. Glede odločanja skupščine vsaka od pogodbenic, ki je medvladna organizacija (na primer Evropska skupnost), lahko sodeluje pri glasovanju namesto svojih držav članic s številom glasov, ki je enako številu njenih držav članic, ki so podpisnice te pogodbe. Nobena medvladna organizacija ne sodeluje pri glasovanju, če ena od njenih držav članic uveljavlja svojo glasovalno pravico, in nasprotno. Postopek je enak kakor pri Ženevskem aktu Haaškega sporazuma in ga je Evropska skupnost sprejela.Priporočilo zaSKLEP SVETAo pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za zagotovitev sodelovanja Skupnosti na diplomatski konferenci Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki bo potekala v Singapurju od 13. do 31. marca 2006, in za sprejetje revidirane Pogodbe o pravu znamkSKLENIL:Edini členNa diplomatski konferenci Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki bo potekala v Singapurju od 13. do 31. marca 2006 z namenom sprejetja revidirane Pogodbe o pravu znamk, je Komisija ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v skladu s smernicami iz Priloge pooblaščena za pogajanja o vidikih, ki se nanašajo na znamko Skupnosti, in na sodelovanje Skupnosti pri načrtovani Pogodbi.V Bruslju,Za SvetPredsednikPRILOGAPOGAJALSKE SMERNICE1. Komisija mora zagotoviti, da so določbe načrtovane revidirane Pogodbe skladne s sistemom znamke Skupnosti, kakor je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 40/94, in z vsemi ukrepi za izvajanje navedene uredbe.Komisija mora zagotoviti, da ni nobene težave pri skladnosti z drugimi mednarodnimi instrumenti, zlasti s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazumom TRIPS iz leta 1994).2. Komisija mora zagotoviti, da revidirana Pogodba vsebuje določbe, ki Skupnosti omogočajo, da postane podpisnica načrtovane revidirane Pogodbe.Poleg tega mora Komisija zagotoviti, da pri odločanju skupščine pogodbenic Evropska skupnost lahko sodeluje pri glasovanju namesto svojih držav članic s številom glasov, ki je enako številu njenih držav članic, ki so podpisnice te pogodbe.3. Komisija bo Svet redno obveščala o nadaljevanju pogajanj in po potrebi o težavah, ki se utegnejo pojaviti.[1] UL L 11, 14.1.1994, str. 1. Uredba (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 422/2004 (UL L 70, 9.3.2004, str. 1).[2] Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami.


Pomembno pravno obvestilo

|

52004SC0810

Priporočilo za sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti  /* SEK/2004/0810 končno */

	Bruselj, 24.06.2004SEK(2004) 810 končnoPriporočilo zaSKLEP SVETAo obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM7. aprila 2004 je Komisija objavila svoje pomladanske napovedi 2004[1]. Po teh napovedih, ki upoštevajo podatke, ki jih je Malta sporočila marca 2004, je javnofinančni primanjkljaj na Malti narasel s 5,7 % BDP leta 2002 na 9,7 % BDP leta 2003 (od tega je bilo 3,2 % BDP posledica enkratne operacije), s čimer je presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe.Na podlagi teh prima facie dokazov je Komisija 12. maja 2004 za Malto začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe[2]. 21. maja 2004 je Komisija prejela malteški konvergenčni program, ki potrjuje primanjkljaj 9,7 % BDP za leto 2003.Za uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem veljata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 "o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem", ki je del Pakta za stabilnost in rast[3]. Države, ki so se EU pridružile 1. maja 2004, so države članice z odstopanjem in se morajo izogibati čezmernim primanjkljajem, vendar jim ni mogoče naložiti sankcij v skladu s členom 104(9) in (11).V poročilu Komisije v skladu s členom 104(3) Pogodbe je bilo ugotovljeno, da do čezmernega primanjkljaja leta 2003, ki je presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, ni prišlo zaradi izrednega dogodka, na katerega malteški organi oblasti ne bi mogli vplivati, in tudi ne zaradi resnega gospodarskega upada v smislu Pakta za stabilnost in rast. Glede razvoja dogodkov leta 2004 poročilo ugotavlja, da se bo leta 2004 javnofinančni primanjkljaj verjetno zmanjšal, vendar bo ostal nad 3 % BDP. Pomladanska napoved Komisije 2004 pričakuje v letu 2004 javnofinančni primanjkljaj 5,9 % BDP, kar je več od 5,2 % BDP, ki jih v svojem konvergenčnem programu predvidevajo malteški organi oblasti.Na podlagi pomladanskih napovedi Komisije 2004 je Komisija v poročilu ugotovila tudi, da bo leta 2004 razmerje med dolgom in BDP, ki je leta 2003 doseglo 72,0 % BDP, še bolj odstopalo od referenčne vrednosti 60 % iz Pogodbe. Pomladanska napoved Komisije 2004 predvideva, da bo leta 2004 stopnja zadolženosti dosegla 73,9 % BDP, kar je več od 72,1 % BDP, ki jih v svojem konvergenčnem programu predvidevajo malteški organi oblasti.Člen 104(4) Pogodbe pravi, da "mora odbor iz člena 114 (t.j. Ekonomsko-finančni odbor) oblikovati mnenje o poročilu Komisije". Odbor je 24. maja 2004 izdal mnenje, v katerem soglaša z oceno Komisije v njenem poročilu. Odbor je ugotovil, da proračunsko stanje na Malti kaže na obstoj čezmernega primanjkljaja po obeh merilih, ki ju člen 104(2) predvideva za prepoznavanje takih primanjkljajev. Z upoštevanjem drugih ustreznih dejavnikov, zlasti srednjeročnega proračunskega stanja in stopnje javnih investicij, se ocena na temelju meril samih ni spremenila. Odbor je tudi menil, da je verjetno, da bo leta 2004 javnofinančni primanjkljaj še naprej presegal referenčno vrednost iz Pogodbe in da bo bruto javni dolg leta 2004 še naprej presegala referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe.Po preučitvi zadevnih dejavnikov, ki jih je upoštevala v svojem poročilu, in ob upoštevanju mnenja Odbora Komisija meni, da na Malti obstaja čezmeren primanjkljaj. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 24. junija 2004, je bilo naslovljeno na Svet v skladu s členom 104(5) Pogodbe. Komisija priporoča, da Svet sprejme temu ustrezno odločitev v skladu s členom 104(6) in naslavlja priporočilo za odločbo s takim učinkom. Poleg tega Komisija Svetu predlaga, da sprejme priporočilo Sveta, ki naj se v skladu s členom 104(7) Pogodbe naslovi na Malto, da odpravi previsok primanjkljaj.Priporočilo zaSKLEP SVETAo obstoju čezmernega primanjkljaja na MaltiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije[4],ob upoštevanju pripomb s strani Malte,ob upoštevanju naslednjega:v skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernim javnofinančnim primanjkljajem; to velja tudi za države članice z odstopanjem, kar so vse države, ki so v EU vstopile 1. maja 2004;Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za krepitev razmer za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki vodi k odpiranju novih delovnih mest;Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem po členu 104 predvideva sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja, protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen Pogodbi, pa navaja nadaljnje določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93[5], kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 475/2000[6] in Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002[7], določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola;člen 104(5) Pogodbe zahteva, da Komisija na Svet naslovi mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj ali utegne nastati. Po preučitvi vseh zadevnih dejavnikov, ki jih je upoštevala v svojem poročilu v skladu s členom 104(3), in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) je Komisija v svojem mnenju z dne 24. junija 2004 ugotovila, da na Malti obstaja čezmeren primanjkljaj;člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet po oblikovanju celostne ocene pred odločanjem o tem, ali čezmeren primanjkljaj obstaja, upoštevati morebitne pripombe, ki jih želi dati zadevna država članica;celostna ocena vodi k naslednjim ugotovitvam. Leta 2003 je javnofinančni primanjkljaj na Malti dosegel 9,7 % BDP (od tega je bilo 3,2 % BDP posledica enkratne operacije), kar je bilo nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Do javnofinančnega primanjkljaja, ki je presegel referenčno vrednost, ni prišlo zaradi izrednega dogodka, na katerega malteški organi oblasti ne bi mogli vplivati, in tudi ne zaradi resnega gospodarskega upada v smislu Pakta za stabilnost in rast. Leta 2004 bo javnofinančni primanjkljaj ostal nad 3 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2004 je predvideno, da bo primanjkljaj leta 2004 dosegel 5,9 % BDP, medtem ko malteški konvergenčni program predvideva primanjkljaj 5,2 % BDP. Stopnja zadolženosti, ki je bila leta 2003 72,0 %, bo leta 2004 verjetno še bolj odstopala od referenčne vrednosti 60 % BDP iz Pogodbe –SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Iz celostne ocene izhaja, da na Malti obstaja čezmeren primanjkljaj.Člen 2Ta sklep je naslovljen na Republiko Malto.V Bruslju, 5. julija 2004Za Svet [1] Pomladanska napoved Komisije 2004 je na razpolago na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2] Celotno besedilo tega poročila je na razpolago na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[3] UL L 209, 2. 8. 1997.[4] UL L (…)[5]UL L 332, 31. 12. 1993, str. 7.[6] UL L 058, 3. 3. 2000, str. 1.[7] UL L 055, 26. 2. 2002, str. 23.


				|

		52012PC0116

			Priporočilo SKLEP SVETA o spremembi Sklepa 2011/734/EU, naslovljenega na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, da sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Sklep Sveta 2011/734/EU na podlagi člena
126(9) in člena 136 PDEU določa ukrepe za uskladitev in nadzorovanje
proračunske discipline Grčije ter določitev smernic ekonomske
politike za Grčijo.
Skladnost s sklepom je pomembna tako glede
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem kot tudi glede finančnih
sredstev, ki so jih Grčiji namenile države članice v okviru
evropskega instrumenta za finančno stabilnost.
Zgornja meja javnofinančnega
primanjkljaja (na osnovi ESA95) za leto 2011 iz Sklepa Sveta je bila
prekoračena. Za leto 2012 je vlada sprejela proračun, katerega namen
je doseči cilj iz Sklepa Sveta, in sprejela ukrepe, s katerimi se bo
zagotovilo nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja v naslednjih letih.
Ocenjuje in pričakuje se, da bo
gospodarska dejavnost v letih 2011–2014 veliko šibkejša od pričakovanj v
preteklosti, ko sta bila sprejeta sklepa Sveta 2010/320/EU in 2011/734/EU.
Februarja 2012 je grška vlada napovedala ukrepe, katerih cilj je zmanjšanje
primarnega primanjkljaja v letu 2012, vključno s sprejetjem dodatnega
proračuna. Marca 2012 je Grčija izvedla posle izmenjave dolga, s
katerimi so se znatno zmanjšali odhodki od obresti v letu 2012 in v prihodnjih
letih ter ki so prispevali k vzdržnosti javnega dolga.
Glede na to je treba revidirati letne cilje,
pri čemer je treba ohraniti rok za zmanjšanje čezmernega
primanjkljaja. Cilji, ki so v zvezi s primarnim presežkom izraženi kot odstotek
BDP v višini –1,0 v letu 2012, +1,8 v letu 2013 in +4,5 v letu 2014, se
zdijo primerni glede na rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta
2014 in potrebo po izboljšanju vzdržnosti dolga.
Med Grčijo in službami Komisije ter
osebjem ECB in MDS so potekale intenzivne razprave o posodobitvi pogojev
politike v Memorandumom o soglasju glede programa za gospodarsko prilagoditev
Grčije. V teh razpravah so bili upoštevani ukrepi za fiskalno
konsolidacijo ter tudi potreba po povečanju takšnih ukrepov, ki bodo
spodbujali rast, ter po zmanjšanju socialnega učinka.
Komisija je sprejela priporočilo za sklep
Sveta o spremembi Sklepa 2011/734/EU in ga je predložila Svetu.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o spremembi Sklepa 2011/734/EU, naslovljenega
na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv
Grčiji, da sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za
odpravo čezmernega primanjkljaja
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije (PDEU), zlasti člena 126(9) in 136 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Člen 136(1)(a) PDEU
določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je
euro, sprejmejo ukrepe za večjo uskladitev in nadzorovanje njihove
proračunske discipline.
(2)       Člen 126 PDEU
določa, da se države članice izogibajo čezmernemu
javnofinančnemu primanjkljaju, in v ta namen določa postopek v zvezi
s čezmernim primanjkljajem. Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem
korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev
zdravega proračunskega stanja in pri tem upošteva gospodarske razmere.
(3)       Svet je 27. aprila 2009 v
skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti
odločil, da ima Grčija čezmeren primanjkljaj.
(4)       Svet je 10. maja 2010 na
podlagi člena 126(9) in člena 136 PDEU sprejel Sklep 2010/320/EU[1], naslovljen na Grčijo za
okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme
ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega
primanjkljaja najkasneje do leta 2014. Svet je kot rok za zmanjšanje
čezmernega primanjkljaja in letne cilje v zvezi z javnofinančnim
primanjkljajem določil leto 2014.
(5)       Sklep Sveta 2010/320/EU je
bil večkrat bistveno spremenjen. Ker so potrebne dodatne spremembe, je bil
zaradi jasnosti 12. julija 2011 prenovljen s Sklepom Sveta 2011/734/EU[2].
(6)       Trenutno se ocenjuje, da bo
pričakovana gospodarska dejavnost v letih 2011–2014 veliko šibkejša od
pričakovanj v preteklosti, ko sta bila sprejeta sklepa Sveta 2010/320/EU
in 2011/734/EU. Po ocenah naj bi se gospodarska dejavnost v letu 2011 zmanjšala
za 6,8 %. Komisija trenutno napoveduje, da se bo realni BDP Grčije v
letu 2012 zmanjšal za 4,7 %, stagniral v letu 2013 in ponovno zrasel za
2,5 % v letu 2014. V nominalnem smislu se je BDP v letu 2011 zmanjšal za
5,2 % in naj bi se v letu 2012 zmanjšal za 5,4 % ter v letu 2013 za
0,4 %, v letu 2014 pa zopet zrasel za 2,5 %.
(7)       Februarja 2012 je grška vlada
napovedala ukrepe, katerih cilj je zmanjšanje primarnega primanjkljaja v letu
2012, vključno s sprejetjem dodatnega proračuna. Med grškimi organi
in službami Komisije so o teh ukrepih potekale obširne razprave. V teh
razpravah so se upoštevali ukrepi za fiskalno konsolidacijo ter tudi potreba po
povečanju ukrepov, ki bodo spodbujali rast, ter po zmanjšanju socialnega
učinka.
(8)       Marca 2012 je Grčija
začela in izvedla posle izmenjave dolga, s katerimi se bodo znatno
zmanjšali stopnja dolga in odhodki od obresti v letu 2012 in v prihodnjih letih
ter bodo prispevali k vzdržnosti javnega dolga.
(9)       Ob upoštevanju navedenega se
zdi primerno spremeniti številne vidike Sklepa 2011/734/EU, vključno s
proračunsko prilagoditvijo, pri tem pa ohraniti rok za odpravo
čezmernega primanjkljaja –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep 2011/734/EU
se spremeni:
1.         V
členu 1 se odstavka (2) in (3) nadomestita z naslednjim:
            „(2)      Cilj
prilagoditve, ki omogoča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je
doseči javnofinančni primarni primanjkljaj (primanjkljaj brez
odhodkov za obresti), ki ne presega 2 037 milijonov EUR (1,0 % BDP) v letu
2012, in primarni presežek v višini vsaj 3 652 milijonov EUR (1,8 % BDP) v
letu 2013 in 9 352 milijonov EUR (4,5 % BDP) v letu 2014. Po izmenjavi
dolga so ti cilji za primarni primanjkljaj/presežek skladni s skupnim
primanjkljajem v višini 14 811 milijonov EUR (7,3 % BDP) v letu 2012,
9 462 milijonov EUR (4,7 % BDP) v letu 2013 in 4 499 milijonov
EUR (2,2 % BDP) v letu 2014. V ta namen se bo v obdobju 2009–2014 strukturni
saldo izboljšal vsaj za 10 % BDP. Prihodki od privatizacije premoženja
(finančno in nefinančno premoženje) in zneski, ki so jih Grčiji
plačale države članice euroobmočja iz prihodnjih dohodkov
njihovih nacionalnih centralnih bank od grških državnih obveznic, ne
zmanjšujejo potrebnih prizadevanj za fiskalno konsolidacijo in se ne upoštevajo
v oceni navedenih ciljev.
            (3)        Prilagoditev iz
odstavka 2 je skladna z letno spremembo konsolidiranega bruto državnega dolga v
višini –26 954 milijonov EUR v letu 2012, 6 775 milijonov EUR v letu
2013 in 1 492 milijonov EUR v leta 2014.“
2.         V
členu 2 se vstavi naslednji odstavek 7:
            „7a.      Grčija
brez odlašanja sprejme naslednje ukrepe:
(a)        zmanjšanje
odhodkov za farmacevtske izdelke za najmanj 1 076 milijonov EUR v letu 2012;
(b)        zmanjšanje
plačila nadurnega dela zdravnikov v bolnišnicah za najmanj 50 milijonov
EUR v letu 2012;
(c)        zmanjšanje
javnih naročil vojaškega materiala za 300 milijonov EUR (gotovina in
dobave) v letu 2012;
(d)        10-odstotno
zmanjšanje plačil za izvoljeno in spremljevalno osebje na lokalni ravni v
letu 2012 in zmanjšanje števila podžupanov ter z njimi povezanega osebja v letu
2013, da se prihrani vsaj 9 milijonov EUR v letu 2012 in 28 milijonov EUR od
leta 2013 dalje;
(e)        zmanjšanje
operativnih odhodkov centralne ravni države in porabe v zvezi z volitvami za
vsaj 370 milijonov EUR (v primerjavi s proračun za leto 2012), od tega
zmanjšanje za najmanj 100 milijonov EUR pri operativnih odhodkih za vojaške
namene in najmanj 70 milijonov EUR pri izdatkih v zvezi z volitvami;
(f)         zmanjšanje operativnih odhodkov lokalnih
vlad, da se privarčuje vsaj 50 milijonov EUR v letu 2012;
(g)        zmanjšanje
subvencij prebivalcem na oddaljenih območjih ter zmanjšanje nepovratnih
sredstev več subjektom, ki jih nadzorujejo ministrstva, da bi se odhodki v
letu 2012 zmanjšali za najmanj 190 milijonov EUR;
(h)        zmanjšanje
proračunskih sredstev za javne naložbe (public investment budget –
PIB) za 400 milijonov EUR v letu 2012. To zmanjšanje proračunskih sredstev
za PIB ne bo vplivalo na projekte, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov
(vključno s projekti TEN-T);
(i)         spremembe
dodatnih pokojninskih skladov in pokojninskih skladov z visokimi
povprečnimi pokojninami ali tistih, ki prejemajo visoke subvencije iz
proračuna, in zmanjšanje drugih visokih pokojnin, da se privarčuje
najmanj 450 milijonov EUR v letu 2012 (neto po upoštevanju vpliva na davke in
socialne prispevke);
(j)         zmanjšanje
družinskih nadomestil za gospodinjstva z visokimi dohodki, da se prihrani
43 milijonov EUR v letu 2012;
(k)        ministrske
sklepe za dopolnitev polnega izvajanja nove plačne lestvice za vse zadevne
subjekte, in zakonodajo o načinih za povračilo preveč
izplačanih plač od novembra 2011 dalje;
(l)         spremembo
členov 3 in 21 zakona 4038/2012 tako, da se revidirajo pogoji za
razširitev obročnega odplačevanja za zapoznele davke in socialne
prispevke: obročno odplačevanje se
uporablja samo za obstoječe zaostale zneske, nižje od 10 000 EUR za
posameznike in 75 000 EUR za družbe. Davkoplačevalci,
ki zaprosijo za razširitev obročnega odplačevanja, morajo
davčnim organom razkriti vse svoje finančne podatke;
(m)       okvirno zakonodajo s poglobljeno revizijo delovanja
sekundarnih/dodatnih javnih pokojninskih skladov, namenjenih stabilizaciji
odhodkov za pokojnine, ki zagotavlja proračunsko nevtralnost teh sistemov
ter srednje- in dolgoročno vzdržnost sistema.“
3.         Odstavek
8 člena 2 se spremeni:
(a)        točki
(a) in (b) se nadomestita z naslednjim:
„(a)      reformo
sekundarnih/dopolnilnih pokojninskih sistemov, ki se oblikujejo v posvetovanju
z Evropsko komisijo, ECB in MDS ter jih glede ocenjenega učinka na
dolgoročno vzdržnost potrdi odbor EU za ekonomsko politiko. Parametri
novega sekundarnega pojmovno opredeljenega prispevnega sistema zagotavljajo
dolgoročno aktuarsko ravnotežje glede na oceno nacionalnega aktuarskega
organa;
(b)        prilagoditev
stopenj dobička lekarn in uvedba regresivnih stopenj dobička, da se
skupna stopnja dobička zmanjša pod 15 %.“
(b)        dodajo
se naslednje točke:
„(c)      dokončanje
funkcionalnega pregleda socialnih programov, ki je v teku;
(d)        odločitve
za sprejetje izvedbene uredbe o enotnem organu za javna naročila; enotni
organ za javna naročila začne izvajati dejavnosti za izpolnjevanje
svojih nalog, ciljev, pristojnosti in pooblastil, kot so opredeljeni v zakonu o
enotnem organu za javna naročila in akcijskem načrtu, dogovorjenem z
Evropsko komisijo novembra 2010; imenovanje članov enotnega organa za
javna naročila;
(e)        opredelitev
shem, pri katerih pavšalni zneski, plačani ob upokojitvi, niso skladni s
plačanimi prispevki, in prilagoditev plačil;
(f)         znižanje
stopenj dobička grosistov v farmacevtskem sektorju, da bo zgornja meja
5 %;
(g)        razpisne
postopke, ki so potrebni za izvajanje celovitega in enotnega informacijskega
sistema zdravstvenega varstva (e-sistem zdravstvenega varstva);
(h)        napotitev
pravnih, tehničnih in finančnih svetovalcev za privatizacije, ki so
načrtovane za leti 2012 in 2013.“
4.         V
členu 2(9) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
„(a)      dokončanje
pregleda programov javne porabe. Pregled bo temeljil na zunanji tehnični
pomoči ter se osredotočil na pokojnine in socialne transferje (da se
bo ohranila osnovna socialna zaščita), porabo za obrambo brez poseganja v
obrambno sposobnost države in prestrukturiranje centralnih in lokalnih uprav;
določili se bodo tudi nadaljnja racionalizacija porabe za farmacevtske
izdelke, poraba za delovanje bolnišnic ter denarne socialne pomoči;
(b)        sprejetje davčne reforme, ki bo
poenostavila davčni sistem, odpravila izjeme in preferencialne režime,
vključno z razširjanjem osnove, in tako omogočila postopno zmanjšanje
davčne stopnje ob izboljšanju rezultatov na področju prihodkov. Ta
reforma se nanaša na dohodnino, davek od dobička pravnih oseb in DDV,
davke na nepremičnine ter na socialne prispevke in bo ohranila relativno davčno
obremenitev posrednih davkov;
(c)        revizijo
pravne vrednosti nepremičnin, da se jo bolje uskladi s tržnimi cenami;
(d)        prenehanje
plačevanja v gotovini in s čeki na davčnih uradih, ki jih
nadomestijo bančna nakazila, da se osebje lahko osredotoči na delo z
večjo dodano vrednostjo (revizije, pobiranje davka in svetovanje
davkoplačevalcem);
(e)        12-odstotno
zmanjšanje „posebnih plač“ javnega sektorja, za katere se ne uporablja
nova plačna lestvica. To se bo uporabljalo od 1. julija 2012 in bo
zagotovilo prihranke v višini vsaj 205 milijonov EUR (neto po upoštevanju
vpliva na davke in socialne prispevke).“
5.         V
členu 2 se dodata naslednja odstavka:.
            „(10)    Grčija do konca septembra 2012 sprejme naslednje ukrepe:
(a)        predlog
proračuna za leto 2013 v skladu s ciljem primarnega presežka iz člena
1(2);
(b)        pravila
in postopke za pogodbe za centraliziran nakup/okvirne pogodbe za blago ali
storitve, ki se pogosto kupujejo na centralni ravni države, pri čemer je
uporaba teh pogodb za ministrstva in osrednje vladne organe obvezna, za
regionalne organe pa prostovoljna.
            (11)      Grčija sprejme
naslednje ukrepe do konca decembra 2012:
(a)        končno
sprejetje proračuna za leto 2013 v skladu s ciljem primarnega presežka iz
člena 1(2);
(b)        zakonodajo
za racionalizacijo postopkov za predložitev in odobritev dodatnih
proračunov.“
Člen 2
Ta sklep začne učinkovati na dan
uradnega obvestila.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 145, 11.6.2010, str. 6.
[2]               UL L 296, 15.11.2011, str. 38.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 529 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Sklepa 2014/56/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Sklepa 2014/56/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 28. januarja 2014 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2014/56/EU
                  1
                sklenil, da na Hrvaškem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2014 predvidoma dosegel 5,5 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Načrtovani bruto dolg sektorja država naj bi leta 2014 dosegel 62 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Hrvaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2016.

               (3)Svet je 2. julija 2014 sklenil, da je Hrvaška sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 28. januarja 2014, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe.

               (4)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom
                  2
               .

               (5)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega se sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja lahko razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe in če delež dolga izpolnjuje v prihodnost usmerjeni element merila glede zmanjšanja dolga
                  3
               .

               (6)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Hrvaška poslala aprila 2016, ter na podlagi konvergenčnega programa za leto 2017 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je ugotovljeno naslednje:

               –dolg sektorja država je leta 2016 dosegel 0,8 % BDP, medtem ko je leta 2015 znašal 3,4 % BDP. To izboljšanje so omogočili zlasti (i) večji prihodki spričo velike rasti BDP in (ii) omejitev odhodkov. Tako se je primanjkljaj v roku, ki ga je določil Svet, znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe;

               –v konvergenčnem programu za obdobje 2017–2020, ki ga je hrvaška vlada predložila 27. aprila 2017, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2017 povečal na 1,3 % BDP, nato pa v letu 2018 spet znižal na 0,8 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi primanjkljaj v letu 2017 znašal 1,1 % BDP, v letu 2018 pa 0,9 % BDP. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe;

               –strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je v obdobju 2014–2016 izboljšal za 3,0 % BDP;

               –delež javnega dolga v BDP je bil najvišji leta 2015, ko je dosegal 86,7 %, nato pa se je v letu 2016 znižal na 84,2 %, in sicer zaradi krepitve BDP ter prilagoditev stanj in tokov, ki so zmanjševali dolg. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se ob močni nominalni rasti BDP delež dolga v letu 2018 še dodatno znižal na 79,4 %. Upoštevaje navedeno delež dolga iz leta 2016 izpolnjuje v prihodnost usmerjeni element referenčnega merila glede zmanjšanja dolga.

               (7)V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

               (8)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj na Hrvaškem ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Sklep 2014/56/EU razveljaviti.

               (9)Od leta 2017, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Hrvaško preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Potem ko je Hrvaška srednjeročni cilj dosegla že leta 2016, bi morala poskrbeti, da se od njega ne oddalji in da izpolnjuje merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj na Hrvaškem ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Sklep 2014/56/EU se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta 2014/56/EU z dne 28. januarja 2014 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem (UL L 36, 6.2.2014, str. 13).

                     (2)
                  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (3)
                  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, dostopnim na:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 9.11.2015
            COM(2015) 556 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pristopu Republike Hrvaške h Konvenciji z dne 18. decembra 1997, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Akt o pristopu Republike Hrvaške
                  1
                vsebuje poenostavljen sistem za pristop Hrvaške h konvencijam in protokolom, ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU) ali člena 293 Pogodbe ES. Dejansko člen 3(4) Akta o pristopu zgolj določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom v skladu z aktom.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Člen 3(4) in (5) Akta o pristopu določa, da Svet sprejme sklep, s katerim se določi datum začetka veljavnosti teh konvencij in protokolov za Hrvaško ter sprejme vse potrebne prilagoditve teh konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa Hrvaške. Svet sprejme sklep na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

               Priloga I k Aktu o pristopu vsebuje seznam konvencij in zadevnih protokolov na področju pravosodja in notranjih zadev.

               Na tem seznamu je tudi Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami
                  2
               .

               Zaradi pristopa Hrvaške k navedeni konvenciji prilagoditve navedene konvencije niso potrebne.

               Zato je namen tega priporočila Komisije za sklep Sveta zgolj določiti datum, s katerim Konvencija z dne 18. decembra 1997 začne veljati za Hrvaško.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Ocena učinka

               Ker Akt o pristopu že določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom iz Priloge I k Aktu, ni treba opraviti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in ocene učinka takega pristopa.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Jih ni.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga

               Komisija je pozvana, da sprejme priporočilo za sklep Sveta in ga predloži Svetu in Evropskemu parlamentu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pristopu Republike Hrvaške h Konvenciji z dne 18. decembra 1997, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

               ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Republike Hrvaške,

               ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške, zlasti člena 3(4) in (5) Akta,

               ob upoštevanju predloga Komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Konvencija, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je bila 18. decembra 1997 podpisana v Bruslju. Veljati bo začela 90 dni po uradnem obvestilu o zaključku ustavnih postopkov za sprejetje Konvencije s strani države, članice Evropske unije v času sprejetja akta o sestavi Konvencije s strani Sveta, ki kot zadnja izpolni to obveznost.

               (2)V skladu s členom 32(4) Konvencije lahko do začetka veljavnosti Konvencije vsaka država članica, takrat ko predloži uradno obvestilo iz člena 32(2) Konvencije ali kadar koli pozneje, izjavi, da Konvencijo uporablja za svoje odnose z državami članicami, ki so dale isto izjavo.

               (3)Člen 3(4) Akta o pristopu določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, sklenjenim med državami članicami, in navedenim v Prilogi 1 k Aktu o pristopu, ki med drugim vključuje Konvencijo z dne 18. decembra 1997 o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami. Navedene konvencije in protokoli začnejo za Hrvaško veljati na datum, ki ga določi Svet.

               (4)V skladu s členom 3(5) Akta o pristopu Svet sprejme vse prilagoditve, ki so potrebne zaradi pristopa Republike Hrvaške h konvencijam in protokolom iz člena 3(4) Akta o pristopu. Akt o pristopu ne zahteva prilagoditev Konvencije z dne 18. decembra 1997 o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami začne veljati za Hrvaško na dan, ko ta sklep začne učinkovati.

               Člen 2

               Konvencija, sestavljena v hrvaškem jeziku
                  5
               , je verodostojna pod enakimi pogoji kot druga besedila Konvencije.

               Člen 3

               Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 112, 24.4.2012, str. 21.

                     (2)
                  UL C 24, 23.1.1998, str. 2. Nazadnje spremenjena s Sklepom Sveta z dne 6. decembra 2007 o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji, UL L 9, 12.1.2008, str. 21.

                     (3)
                  UL C […], […], str. […].

                     (4)
                  Mnenje z dne XX.XX.XXXX.

                     (5)
                  Hrvaška različica Konvencije bo naknadno objavljena v Posebni izdaji UL.


Avis juridique important

|

52004SC0819

Priporočilo za odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na Madžarskem  /* SEK/2004/0819 končno */

Priporočilo za ODLOČBO SVETA o obstoju čezmernega primanjkljaja na Madžarskem(predlozeno s strani Komisije)OBRAZLOITVENI MEMORANDUMDne 7. aprila 2004, je Komisija objavila Napovedi [1] za pomlad 2004. Po teh napovedih, ki so vključevale podatke, ki jih je marca 2004 sporočila Madzarska, se je javnofinančni primanjkljaj na Madzarskem znizal iz 9,3% BDP v letu 2002 na 5,9% BDP v letu 2003 (predvsem zaradi izginjajočih enkratnih efektov, ki so za okoli 3% BDP prispevali k povisanju primanjkljaja v letu 2002), kar presega mejno vrednost 3% BDP, ki jo določa Pogodba.[1]  Napovedi za pomlad 2004, ki jih je izdala Komisija, so navoljo na sledeči spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na osnovi tega prima facie dokaza, je Komisija s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe [2], dne 12. maja 2004, v zvezi z Madzarsko sprozila postopek glede čezmernega primanjkljaja. Dne 14. maja 2004 je komisija od Madzarske prejela konvergenčni program, ki je potrdil, da primanjkljaj za leto 2003 znasa 5,9% BDP.[2]  Celotno besedilo tega poročila je na voljo na sledeči spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (PČP) ureja člen 104 Pogodbe in Uredba sveta (ES) st. 1467/97 ťo pospesitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajemŤ, ki je del Pakta [3] za stabilnost in rast. Drzave, ki so se pridruzile EU 1. maja 2004, so drzave članice, za katere velja odstopanje, in se morajo izogibati čezmernim primanjkljajem, vendar jim ni mozno naloziti sankcije v skladu s členoma 104 (9) in (11).[3]  OJ L 209, 2.8.1997.V poročilu Komisije, v skladu s členom 104(3) Pogodbe, je bilo sklenjeno, da madzarski čezmerni primanjkljaj v letu 2003, ki je presegel s pogodbo določeno mejno vrednost 3% BDP, ni posledica izrednega dogodka, na katerega madzarske oblasti niso mogle vplivati, in prav tako ni bil posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pakta za stabilnost in rast, v času ko je resnična rast BDP dosegla 2,9% v letu 2003. Glede na razvoj dogodkov v letu 2004, je bilo v poročilu ugotovljeno, da se bo javnofinančni primanjkljaj najverjetneje znizal, toda ostal nad 3% BDP. Komisija v svojih Napovedih za pomlad 2004 napoveduje javnofinančni primanjkljaj v visini 4,9% BDP v letu 2004, kar je nad 4,6% BDP, ki jih predvidevajo madzarske oblasti v konvergenčnem programu. Na osnovi Napovedi Komisije za pomlad 2004, je bilo v Poročilu Komisije tudi ugotovljeno, da bo delez javnega dolga v BDP, ki je v letu 2003 dosegel 59% BDP, v letu 2004 ostal malo pod 60% mejno vrednostjo, ki jo določa Pogodba, znasal bo torej priblizno 59%, kot napovedujejo tudi madzarske oblasti v konvergenčnem programu.Člen 104(4) Pogodbe določa: ťOdbor predviden v členu 114 (npr: Ekonomsko-Finančni odbor) mora pripraviti mnenje o poročilu KomisijeŤ. Odbor je izdal svoje mnenje dne 24. maja 2004 in tako prispeval k oceni, ki jo je podala Komisija v svojem poročilu. Odbor je sklenil zlasti, da je proračunsko stanje na Madzarskem pokazalo obstoj čezmernega primanjkljaja po prvem od dveh kriterijev, ki so za identifikacijo taksnih primanjkljajev določeni v členu 104(2). Po obravnavi drugih relevantnih faktorjev, zlasti srednjeročnega proračunskega stanja in deleza javnih investicij, se ocena, ki temelji na kriterijih samih, ni spremenila. Odbor je prav tako smatral, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 po vsej verjetnosti se naprej presegal mejno vrednost, ki jo določa Pogodba in da bo splosni javni bruto dolg v letu 2004 ostal pod mejno vrednostjo 60% BDP, ki jo določa pogodba.Po preučitvi relevantnih faktorjev, ki so bili upostevani v poročilu Komisije, in ob upostevanju mnenja Odbora, je Komisija mnenja, da čezmerni primanjkljaj na Madzarskem obstaja. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 12. maja 2004, je bilo naslovljeno na Svet, v skladu s členom 104(5) Pogodbe. Komisija priporoča, naj se Svet odloči ustrezno, skladno s členom 104(6) in v ta namen naslavlja priporočilo za odločbo. Poleg tega Komisija Svetu, v skladu s členom 104(7) Pogodbe, daje priporočilo za priporočilo Sveta, ki bo naslovljeno na Madzarsko z namenom, da se stanje v zvezi s čezmernim primanjkljajem odpravi.Priporočilo za ODLOČBO SVETA o obstoju čezmernega primanjkljaja na MadzarskemSVET EVROPSKE UNIJE JEob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njenega člena 104(6),ob upostevanju priporočila Komisije,ob upostevanju ugotovitev Madzarske,ker:(1) So se, v skladu s členom 104 Pogodbe, drzave članice dolzne izogibati čezmernim javnofinančnim primanjkljajem; to velja tudi za drzave članice, za katere velja odstopanje, kar vključuje vse drzave, ki so se pridruzile EU 1. maja 2004;(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljsanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospesuje ustvarjanje delovnih mest;(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 104 predvideva, da odločba o obstoju čezmernega primanjkljaja in Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je v Prilogi k Pogodbi, določata nadaljnje predpise za izvajanje postopka v z zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) st. 3605/93 [4], spremenjena z Uredbo Sveta (ES) st. 475/2000 [5] in z Uredbo Komisije (ES) st. 351/2002 [6], določa podrobna pravila in opredelitve pojmov za uporabo določbe omenjenega Protokola;[4]  OJ L 332, 31.12.1993, str.7.[5]  OJ L 058, 3.03.2000, str. 1.[6]  OJ L 055, 26.02.2002 str. 23.(4) Člen 104(5) Pogodbe od Komisije zahteva, da naslovi mnenje na Svet, v primeru da Komisija smatra, da v drzavi članici obstoji ali se lahko pojavi čezmerni primanjkljaj. Po preučitvi relevantnih faktorjev, ki so bili upostevani v poročilu Komisije, v skladu s členom 104(3) in ob upostevanju mnenja Ekonomsko-Finančnega odbora, v skladu s členom 104(4), je Komisija v svojem mnenju, z dne 24. junija 2004, sklenila, da čezmerni primanjkljaj na Madzarskem obstaja;(5) Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet upostevati vse pripombe zadevne drzave članice preden se, po opravljeni celoviti oceni, odloči ali čezmeren primanjkljaj obstaja;(6) Celovita ocena privede do sledečih ugotovitev. Javnofinančni primanjkljaj na Madzarskem je v letu 2003 dosegel 5,9% BDP, kar je nad mejno vrednostjo 3% BDP, ki jo določa Pogodba. Madzarski čezmerni primanjkljaj, ki je presegel s pogodbo določeno mejno vrednost 3% BDP, ni posledica izrednega dogodka, na katerega madzarske oblasti niso mogle vplivati, in prav tako ni bil posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj bo v letu 2004 najverjetneje ostal nad 3% BDP. Zlasti po Napovedih Komisije za pomlad 2004, bo primanjkljaj v letu 2004 predvidoma dosegel 4,9% BDP, medtem ko madzarski konvergenčni program predvideva primanjkljaj v visini 4,6% BDP. Delez javnega dolga, ki je v letu 2003 znasal 59%, bo v letu 2004 po vsej verjetnosti ostal malo pod 60% mejno vrednostjo, ki jo določa Pogodba.SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:1. členIz celovite ocene sledi, da čezmerni primanjkljaj na Madzarskem obstaja.2. členT odločba je naslovljena na Republiko Madzarsko.V Bruslju, dne 5. julija 2004.Za Svet


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 7.7.2016
            COM(2016) 293 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o ugotovitvi, da Portugalska v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov
            {SWD(2016) 240 final}

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o ugotovitvi, da Portugalska v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(8) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
                  1
               , sprejeto z namenom pospešitve zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

               (3)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe na podlagi priporočila Komisije 2. decembra 2009 sklenil, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 izdal priporočilo za njegovo ustrezno zmanjšanje najpozneje do leta 2013
                  2
               . Svet je Portugalski po prošnji njenih organov za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) odobril finančno pomoč Unije
                  3
               . Komisija in portugalski organi so 17. maja 2011 podpisali Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Od takrat je Svet Portugalski izdal dve novi priporočili na podlagi člena 126(7) Pogodbe (9. oktobra 2012 in 21. junija 2013), v katerih je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2014 oziroma 2015. Svet je v obeh priporočilih menil, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (4)Portugalski je bilo priporočeno, da za verodostojno in vzdržno zmanjšanje nominalnega javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2015: (a) zmanjša nominalni primanjkljaj na 5,5 % BDP leta 2013, 4,0 % BDP leta 2014 in 2,5 % BDP leta 2015, kar se je štelo za skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,6 % BDP leta 2013, 1,4 % BDP leta 2014 in 0,5 % BDP leta 2015, ki temelji na posodobitvi gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile maja 2013; (b) izvede ukrepe v višini 3,5 % BDP, da bi omejila primanjkljaj iz leta 2013 na 5,5 % BDP, vključno z ukrepi, določenimi v zakonu o proračunu za leto 2013, in dodatnimi ukrepi, vključenimi v rebalans proračuna, tj. znižanjem stroškov za plače, učinkovitejšim delovanjem javne uprave, nižjo javno potrošnjo in boljšo uporabo sredstev Unije; (c) na podlagi pregleda javnih odhodkov sprejme trajne ukrepe za konsolidacijo v višini vsaj 2,0 % BDP, da bi v letu 2014 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP, ter si prizadeva za poenostavitev in posodobitev javne uprave, zmanjšanje presežkov v zvezi z nalogami in subjekti v javnem sektorju, izboljšanje vzdržnosti pokojninskega sistema ter doseganje ciljnih prihrankov stroškov v posameznih resornih ministrstvih; (d) sprejme trajne ukrepe za konsolidacijo v višini 2,5 % BDP, da bi dosegla ciljni primanjkljaj za leto 2015. Poleg tega je bilo Portugalski priporočeno, da nadaljuje reforme upravljanja javnih financ z revizijo zakona o proračunskem okviru do konca leta 2013, da bi dodatno izboljšala proračunske postopke in načela proračunskega upravljanja, odgovornosti, preglednosti in poenostavitve, ter si še naprej prizadeva za omejitev pogojnih obveznosti, povezanih s podjetji v državni lasti in javno-zasebnimi partnerstvi.

               (5)V skladu s posodobitvijo gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile maja 2013 in na kateri je temeljilo priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, naj bi se portugalsko gospodarstvo v letu 2013 skrčilo za 2,3 %, nato pa naj bi v naslednjih dveh letih zraslo za 0,6 % oziroma 1,5 %. Nominalna rast BDP je bila napovedana v višini –0,6 % v letu 2013 in 1,8 % v letu 2014, v naslednjem letu pa 2,7 %.

               (6)Svet je v svojem priporočilu z dne 21. junija 2013 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu z določbami člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 določil 1. oktober 2013. V skladu s členom 10(2)(a) Uredbe (EU) št. 472/2013 je bila Portugalska opravičena ločene predložitve poročil v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in je poročala v okviru svojega programa za makroekonomsko prilagoditev.

               (7)V poznejših poročilih so bila poudarjena tveganja neizpolnjevanja priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. Svet je julija 2015 na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2015, ki je bila prva ocena po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev, sklenil, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Podobno je Komisija v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Portugalske za leto 2015 ugotovila, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala pravil Pakta za stabilnosti in rast. Komisija je opozorila zlasti na tveganje za pravočasno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2015. Poleg tega je opozorila tudi na nezadosten strukturni napor v primerjavi s priporočilom in potrebo po dodatnih strukturnih ukrepih za konsolidacijo za leto 2015 v podporo verodostojni in vzdržni odpravi čezmernega primanjkljaja.

               (8)Na podlagi nove ocene ukrepov, ki jih je Portugalska sprejela za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2015 v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, je ugotovljeno naslednje:

               –Po uradnem obvestilu o javnofinančnem primanjkljaju za leto 2015 in njegovi potrditvi s strani Komisije (Eurostat) je primanjkljaj leta 2015 znašal 4,4 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3,0 % BDP. Razlika glede na referenčno vrednost je bila predvsem posledica ukrepa v podporo finančnemu sektorju v okviru reševanja banke Banif konec leta 2015, kar je imelo negativen učinek na javnofinančni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP. Če se ta element upošteva skupaj z enkratnimi postavkami prihodkov, bi bil primanjkljaj brez upoštevanja enkratnih ukrepov še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe.

               –Kumulativno izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2013–2015 je ocenjeno na 1,1 % BDP, kar je precej manj od 2,5 % BDP, kot je priporočil Svet. Po prilagoditvi za učinke revidirane rasti potencialnega proizvoda in izrednih prihodkov ali odhodkov se kumulativno izboljšanje v primerjavi z osnovnim scenarijem, na katerem je temeljilo priporočilo, bistveno zmanjša, in sicer na –0,1 % BDP.

               –Obseg ukrepov, izvedenih do junija 2014, je bil skladen s cilji iz programa za makroekonomsko prilagoditev. Nato se je obseg trajnih ukrepov za konsolidacijo v podporo proračunskim ciljem za leto 2014 sčasoma znatno zmanjšal, in sicer z 2,3 % BDP, kot je bilo načrtovano ob sprejetju proračuna za leto 2014, na približno 1,5 % BDP v projekciji, na kateri temelji proračun za leto 2015. Tako je obseg sprejetih ukrepov znatno manjši od priporočenega obsega dodatnih ukrepov v višini vsaj 2,0 % BDP v letu 2014. Za leto 2015 je bil obseg trajnih ukrepov za fiskalno konsolidacijo v proračunu za leto 2015 dodatno zmanjšan na približno 0,6 % BDP, ciljni primanjkljaj pa je bil določen na 2,7 % BDP. Tako so bili načrtovani strukturni ukrepi za konsolidacijo nezadostni za dosego priporočenega ciljnega primanjkljaja za leto 2015 v višini 2,5 % BDP. Da so bili načrtovani ukrepi nezadostni, je potrdil tudi dejanski primanjkljaj v letu 2015.

               –Na splošno je od junija 2014 izboljšanje nominalnega primanjkljaja temeljilo na oživitvi gospodarstva in nižjih odhodkih za obresti zaradi nizkih obrestnih mer. Nepričakovani prihodki se niso uporabili za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja, obseg strukturnih ukrepov za konsolidacijo pa ni zadostoval za dosego ciljev.

               –Dolg sektorja država se je od priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 večinoma stabiliziral, pri čemer je v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 znašal 129,2 % BDP konec leta 2013, 130,2 % BDP v letu 2014 in 129,0 % BDP v letu 2015.

               –Fiskalno-strukturne reforme so napredovale na večini področij, čeprav z različno hitrostjo. Zakon o proračunskem okviru je bil spremenjen in okrepljen, vendar naj bi v celoti začel veljati šele septembra 2018. Precej truda je bilo vloženega v omejevanje davčnih goljufij in utaj ter reformo davčne uprave. Dolgoročna vzdržnost pokojninskega sistema se je v zadnjih letih izboljšala, vendar še vedno obstajajo kratko- in srednjeročni izzivi. Reforma nacionalnega sistema zdravstvenega varstva za zagotovitev njegove vzdržnosti napreduje dovolj hitro. V preteklih letih so bile izvedene reforme javne uprave za izboljšanje fiskalnega upravljanja na regionalni in lokalni ravni ter reforme javno-zasebnih partnerstev in podjetij v državni lasti, zlasti med trajanjem programa za makroekonomsko prilagoditev.

               (9)Iz tega sledi sklep, da odgovor Portugalske na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 ni bil zadosten. Portugalska do leta 2015 ni odpravila svojega čezmernega primanjkljaja. Fiskalni napor je znatno manjši od napora, ki ga je priporočil Svet –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Portugalska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko, so na voljo na naslovu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                  .

                     (3)
                  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).