title: Priporočilo Komisije (EU) 2022/554 z dne 5. aprila 2022 o priznavanju kvalifikacij za ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino

text:
               6.4.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               LI 107/1

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/554
      z dne 5. aprila 2022
      o priznavanju kvalifikacij za ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Po neizzvani ruski vojaški agresiji in vdoru v Ukrajino 24. februarja 2022, ki ju je Evropska unija najstrožje obsodila, se Evropska unija sooča z doslej največjim dotokom ljudi, ki bežijo pred vojno in iščejo zaščito. Število razseljenih oseb, ki so bile prisiljene pobegniti iz Ukrajine, je doseglo okrog štiri milijone.

                  (2)

                  Komisija je v sporočilu „Evropska solidarnost z begunci in osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini“ z dne 8. marca 2022 (1) opisala obsežno podporo, ki jo je EU dala na voljo za pomoč ljudem, ki bežijo pred ruskim vdorom v Ukrajino, in državam članicam, ki jih sprejemajo. Podpora vključuje neposredno humanitarno pomoč, nujno pomoč civilne zaščite, podporo na meji in jasen pravni status, ki bo tistim, ki bežijo pred vojno, omogočil takojšnjo zaščito v EU.

                  (3)

                  V svojem sporočilu „Sprejem oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini: priprava Evrope na izpolnjevanje potreb“ z dne 23. marca 2022 (2) je Komisija določila ukrepe za pomoč ljudem, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino, in za zagotovitev, da lahko učinkovito uveljavljajo svoje pravice. Med njimi niso samo neposredni ukrepi za zagotavljanje zatočišča, humanitarne pomoči in dostopa do zdravstvenega varstva, ampak tudi ukrepi za zagotovitev nemotenega vključevanja ljudi v države gostiteljice ter dostopa do izobraževanja, nastanitve in delovnih mest. Vladni organi, nevladne organizacije in prostovoljci v državah članicah, zlasti v državah prvega vstopa (Poljska, Romunija, Slovaška in Madžarska), pa tudi v državah končnega cilja, po najboljših močeh zagotavljajo podporo in zaščito ljudem, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino.

                  (4)

                  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 (3), s katerim je bil aktiviran mehanizem začasne zaščite iz Direktive 2001/55/ES (4), ljudem, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino, zagotavlja jasen pravni status takoj, ko prispejo v Evropsko unijo. Začasna zaščita bo najprej trajala eno leto in se lahko dvakrat samodejno podaljša za šest mesecev. Začasna zaščita vključuje dovoljenje za prebivanje, socialno in zdravstveno varstvo ter dostop do nastanitve, izobraževanja in zaposlitve.

                  (5)

                  Člen 12 Direktive 2001/55/ES določa, da države članice dovolijo osebam, ki uživajo začasno zaščito, da se vključijo v zaposlitev ali samozaposlitvene dejavnosti, po pravilih, ki se uporabljajo za poklic, pa tudi v dejavnosti, kot so izobraževalne možnosti za odrasle, poklicno usposabljanje in praktične delovne izkušnje.

                  (6)

                  Pravica do dostopa do trga dela je ključni vidik začasne zaščite. Izkušnje kažejo, da so državljani tretjih držav, zlasti begunci, pogosto primorani sprejeti delovna mesta pod ravnjo svoje kvalifikacije (5). Preprost in hiter mehanizem priznavanja močno prispeva k temu, da lahko osebe, ki uživajo začasno zaščito, delajo na delovnih mestih, za katera so usposobljeni. To olajšuje njihovo vključevanje in omogoča boljšo uporabo njihovih znanj in spretnosti, kar koristi tako posamezniku kot gostiteljski skupnosti. Zagotavlja tudi, da ljudje v obdobju začasne zaščite pridobijo ustrezne izkušnje in spretnosti, kar ob vrnitvi v državo izvora pomeni dodano vrednost za njihove kvalifikacije.

                  (7)

                  Akcijski načrt Komisije za integracijo in vključevanje (6) za obdobje 2021–2027 priznava, da sta lažje priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tretjih državah, in njihova boljša primerljivosti s kvalifikacijami EU ključna za hitrejše in pravičnejše vključevanje beguncev in migrantov na trg dela. Priznava tudi, da so številni visoko izobraženi migranti in begunci, zlasti ženske, preveč usposobljeni za svoje delo, kar lahko privede do razvrednotenja njihovih znanj in spretnosti. Akcijski načrt spodbuja države članice, da zagotovijo hitre, pravične, pregledne in cenovno dostopne postopke za priznavanje tujih kvalifikacij.

                  (8)

                  Če se je država članica odločila, da bo regulirala določen poklic (7), bodo morale osebe, ki uživajo začasno zaščito, pridobiti priznanje svojih poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba v tem poklicu. Odvisno od posamezne države članice lahko to vključuje na primer različne skupine zdravstvenih, pedagoških, pravnih in obrtniških poklicev ali poklicev na področju socialne varnosti. Poklicne kvalifikacije državljanov tretjih držav se priznavajo na nacionalni ravni ob uporabi prava in postopkov države članice gostiteljice, razen če se uporabljajo mednarodni sporazumi.

                  (9)

                  Pri nereguliranih poklicih zahtev za zaposlitev ne regulira zakonodaja in so lahko zelo podrobne ali tudi zelo splošne Pri teh poklicih ni regulativnih ovir za zaposlitev osebe, katere kvalifikacije niso bile priznane, in ni enotnega postopka za priznavanje kvalifikacij za namen vstopa v neregulirane poklice (8).

                  (10)

                  Nekatere države članice in regije se soočajo s pomanjkanjem v številnih poklicih v vseh panožnih ekosistemih (9), tudi v več reguliranih poklicih. Priznavanje poklicnih kvalifikacij lahko pripomore k delni odpravi tega pomanjkanja in k bolj uravnoteženemu trgu dela.

                  (11)

                  Priznavanje poklicnih kvalifikacij bi bilo treba dopolniti z okvirom, ki bi omogočal opravljanje poklicev v praksi in odpravljal birokratske ovire ter v katerem bi bili na voljo nasveti tistim, ki jih potrebujejo.

                  (12)

                  Za ljudi, ki bežijo pred vojno, priznanje njihovih kvalifikacij sicer ni glavna skrb. Kljub temu je treba omogočiti usmerjanje in dati na razpolago osnovne informacije, da jih bodo ljudje imeli na voljo, ko jih bodo potrebovali. Komisija je poleg informacij, ki jih dajejo na voljo države članice, vzpostavila tudi spletno mesto „Solidarnost EU z Ukrajino“ (10).

                  (13)

                  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 določa, da morajo države članice v skladu z nacionalnim pravom izvajati začasno zaščito ali ustrezno zaščito poleg ukrajinskih državljanov tudi za državljane tretjih držav razen Ukrajine, ki lahko dokažejo, da so pred 24. februarjem 2022 zakonito prebivali v Ukrajini na podlagi dovoljenja za stalno prebivanje. Komisija zato spodbuja države članice, da, kolikor je to mogoče v skladu z nacionalno zakonodajo, to priporočilo poleg tistih, ki uživajo začasno zaščito, uporabijo tudi za ljudi, ki so pobegnili pred rusko invazijo v Ukrajino in so v skladu z navedenim sklepom upravičeni do ustrezne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo.

                  (14)

                  Direktiva 2005/36/ES (11) se ne uporablja za državljane tretjih držav, vključno s tistimi, ki uživajo začasno zaščito. Vsebuje pravila za priznavanje kvalifikacij tretjih držav, ki jih imajo državljani EU. Državam članicam nalaga obveznost, da ne priznajo nobene kvalifikacije za poklice, navedene v naslovu III, poglavje III, ki jo imajo državljani EU ali državljani tretjih držav, če niso izpolnjeni minimalni pogoji usposobljenosti iz navedenega poglavja. Ti poklici so: zdravniki, nekateri zdravniki specialisti, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravniki, veterinarji, babice, farmacevti in arhitekti. Če strokovnjaki, ki bežijo pred rusko agresijo, ne izpolnjujejo teh minimalnih pogojev usposobljenosti, je bistveno določiti rešitve za pridobitev manjkajočih kompetenc ali za kakšno drugačno ustrezno in hitro vključitev na trg dela.

                  (15)

                  Za trenutne razmere je značilen hiter pritok zelo velikega števila ljudi, od katerih je veliko morda dobro usposobljenih. Že dolgo uveljavljeni sistemi in postopki priznavanja v državah članicah morda niso zasnovani tako, da bi lahko hkrati obravnavali toliko vlog. Zlasti pristojni organi v državah članicah gostiteljicah morda ne bodo mogli oceniti vsake od njih posebej in opraviti ustrezno podrobno analizo.

                  (16)

                  Informacije o ukrajinskih kvalifikacijah, ukrajinskem sistemu kvalifikacij in ukrajinskem ogrodju kvalifikacij so ključnega pomena za države članice, da bi lahko hitro poenostavile postopke in ocenile vloge za priznanje kvalifikacij.

                  (17)

                  Ukrajina je članica evropskega visokošolskega prostora, ki je bil vzpostavljen v bolonjskem procesu. Bolonjski proces prispeva k skladnosti visokošolskih sistemov v celotni evropski regiji ter spodbuja pravično in pregledno priznavanje kvalifikacij. Eden od njegovih glavnih ciljev je podpirati mobilnost osebja in študentov. Države, ki sodelujejo v bolonjskem procesu, so se dogovorile, da bodo zagotovile vzajemno priznavanje kvalifikacij za visokošolske namene. Pravila o priznavanju visokošolskih kvalifikacij za poklicne namene in za nadaljnji študij so določena v Konvenciji o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija o priznavanju) (12), katere pogodbenice so vse države članice, razen Grčije, ter Ukrajina in druge tretje države.

                  (18)

                  Mreža ENIC-NARIC (evropska mreža informacijskih centrov v evropski regiji in nacionalnih informacijskih centrov za priznavanje visokošolskih diplom v Evropski uniji) je v okviru programa Erasmus+ pripravila projekt Q-entry, podatkovno zbirko, ki zajema države članice in tretje države ter zagotavlja informacije o kvalifikacijah ob koncu šolanja, ki omogočajo dostop do visokošolskega izobraževanja. V tej podatkovni zbirki so tudi informacije o ukrajinskih kvalifikacijah, tako da se lahko uporabi za podporo postopku priznavanja pri osebah, ki uživajo začasno zaščito.

                  (19)

                  Težava za države članice bi lahko bila, da vlagatelji ne morejo predložiti dokazil o formalnih kvalifikacijah. Ljudje, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino, so bili morda primorani zapustiti državo brez izvirnika dokazila o kvalifikacijah. Člen VII Lizbonske konvencije o priznavanju zavezuje pogodbenice, da sprejmejo vse razumne in izvedljive ukrepe – znotraj svojega pravnega okvira in v skladu z njim – za oblikovanje alternativnih načinov vrednotenja kvalifikacij beguncev v primerih, ko ni dokazil o takih kvalifikacijah. Priporočilo o priznavanju kvalifikacij beguncev na podlagi Lizbonske konvencije o priznavanju in obrazložitveni memorandum (13) vsebujeta dodatne smernice o tem, kako naj države članice v teh razmerah ustrezno izvajajo člen VII Konvencije.

                  (20)

                  Ukrajina je ena od dolgoletnih partnerskih držav Evropske fundacije za usposabljanje. Evropska fundacija za usposabljanje je vzpostavila vozlišče za vire (14) za podporo priznavanju kvalifikacij, znanj in spretnosti ter študija iz Ukrajine. V vozlišču za vire bodo med drugim na voljo informacije in dokumenti, kot so poročila in ovrednotenja o ukrajinskih kvalifikacijah, informacije o ukrajinskem sistemu kvalifikacij in ogrodju kvalifikacij ter širše informacije o ukrajinskem sistemu izobraževanja in usposabljanja. Tam bodo tudi študije in analize trga dela, poročila o projektih, kontaktne točke in povezave do sorodnih spletnih strani, kot so podatkovne zbirke kvalifikacij. Vozlišče bo omogočalo tudi izmenjavo virov, ki so jih v okviru programa Erasmus+ razvili nacionalni informacijski centri za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC), kot je na primer projekt Scand-D z več kot 300 ukrajinskimi diplomami. Vozlišče za vire bo povezano z ustreznimi podatkovnimi zbirkami in informacijami o ukrajinskem sistemu visokošolskega izobraževanja in njegovih akademskih kvalifikacijah, ki so na voljo na spletišču Tvoja Evropa (15) in na spletišču mreže ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Orodje eTranslation, ki ga je razvila Komisija, je bilo prilagojeno tako, da je zdaj v njem na voljo tudi ukrajinščina. Možno je tudi prevajanje iz ruščine, ki je lahko koristno, saj je veliko strokovnjakov v Ukrajini pridobilo diplome v ruščini. Orodje omogoča prepoznavanje besedila v slikah ali skeniranih dokumentih (optično prepoznavanje znakov, OCR). Tako bodo pristojni organi lahko prihranili čas in pospešili postopke.

                  (22)

                  Povpraševanje po zdravstvenih delavcih je veliko in še narašča, da bi lahko zadovoljili neposredne potrebe ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino. K zadovoljevanju teh potreb bi lahko prispevali usposobljeni strokovnjaki z različnimi izkušnjami na področju zdravstvenega varstva. Poseben poudarek je treba nameniti pediatriji in s tem povezanim medicinskim specializacijam zaradi velikega števila otrok med ljudmi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino, ter službam za duševno zdravje, saj lahko ljudje, ki bežijo pred vojno, trpijo zaradi hudih travmatičnih izkušenj. Jezikovna ovira ne bi smela preprečevati čimprejšnjega zdravljenja teh ljudi, da bi ublažili škodo. Kadar je neposredna ustna komunikacija ključna za ustvarjanje zaupanja in uspešno zdravljenje, bi lahko potrebne storitve zagotovili ukrajinsko govoreči strokovnjaki.

                  (23)

                  Komisija je med krizo zaradi COVID-19 objavila smernice, ki zajemajo priznavanje za zdravstvene delavce s kvalifikacijami iz držav zunaj EU/EFTA (17).

                  (24)

                  Glede na število otrok, ki so med vojno zbežali iz Ukrajine, obstaja veliko povpraševanje po ukrajinsko govorečih učiteljih, ki lahko tem otrokom pomagajo, da se čim prej vključijo v šole in pridobijo stabilno rutino. Po mnenju strokovnjakov je šolska rutina za otroke izjemno pomembna, saj jim lahko v neobvladljivih in zastrašujočih časih zagotovi čustveno oporo (18). Bistveno je zagotoviti, da imajo vlade in drugi organi sredstva in zmogljivosti, da tako razseljenemu kot lokalnemu prebivalstvu omogočijo dostop do polnega, pravičnega in kakovostnega izobraževanja. To velja za vse ravni, od predšolske vzgoje in varstva do osnovnošolskega, srednješolskega, poklicnega in visokošolskega izobraževanja. Da bi to dosegli in da bi se okrepila medkulturna ozaveščenost znotraj izobraževalnega sistema države gostiteljice, bi morali organi v čim večji meri izkoristiti potencial učiteljev in drugega izobraževalnega osebja med razseljenimi osebami (19). Izvedba šolanja na daljavo se lahko preuči, kadar ni na voljo nobenih možnosti za poučevanje v učilnici. Na portalu School Education Gateway programa Erasmus+ so učiteljem in drugemu osebju na voljo podporno gradivo, smernice in izobraževalni viri, in sicer tudi v ukrajinščini.

                  (25)

                  S Sklepom Komisije z dne 19. marca 2007 je bila ustanovljena skupina koordinatorjev za priznavanje poklicnih kvalifikacij (20), katere naloga je med drugim vzpostaviti sodelovanje med organi držav članic in Komisijo pri vprašanjih, povezanih s priznavanjem poklicnih kvalifikacij. Države članice so morda že razvile obsežne sisteme za vrednotenje in priznavanje kvalifikacij, pridobljenih zunaj EU. Ta skupina lahko služi kot forum, v katerem Komisija in države članice vzdržujejo stalen dialog za spremljanje učinkovitega izvajanja tega priporočila. Za učinkovito izvajanje teh priporočil je bistveno vključiti predstavnike ljudi, ki bežijo pred rusko agresijo, ukrajinske pristojne organe in civilno družbo.

                  (26)

                  Komisija lahko državam članicam za izvajanje teh priporočil na njihovo zahtevo zagotovi prilagojeno strokovno znanje v okviru Instrumenta za tehnično podporo –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

         ORGANIZACIJA PRIZNAVANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ OSEB, KI UŽIVAJO ZAČASNO ZAŠČITO

                  1.

                  Komisija države članice spodbuja, naj zagotovijo, da lahko strokovnjaki, ki uživajo začasno zaščito na podlagi Direktive 2001/55/ES, dostopajo do delovnih mest, ki ustrezajo ravni njihove kvalifikacije, tako da se oprejo na učinkovit, hiter in dobro delujoč sistem priznavanja njihovih poklicnih kvalifikacij. V zvezi s tem bi morale države članice sprejeti ukrepe za ocenitev obsega pričakovanega dotoka strokovnjakov, da zagotovijo zadostne zmogljivosti za obravnavo vlog za priznanje.

                  2.

                  Komisija državam članicam priporoča hitro izdajanje odločb o priznanju prihajajočim strokovnjakom, ki uživajo začasno zaščito. Če obstajajo znatne razlike med usposobljenostjo, pridobljeno v strokovnjakovi državi izvora, in usposobljenostjo, ki se za isto dejavnost zahteva v državi članici gostiteljici, bi morale države članice odločitev o uvedbi kakršnega koli dopolnilnega ukrepa sprejeti čim prej, spodbuja pa se jih, da to naredijo najpozneje mesec dni po vložitvi vloge za priznanje.

                  3.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj čim bolj zmanjšajo formalnosti za priznavanje poklicnih kvalifikacij. V ta namen se države članice spodbuja, da:

                              —

                              pospešijo postopek z uvedbo skrajšanih postopkov za obravnavo vlog strokovnjakov, ki uživajo začasno zaščito,

                              —

                              zagotovijo, da se zahtevajo le bistveni dokumenti,

                              —

                              sprejemajo tudi druge oblike dokazil, ki niso izvirniki (npr. elektronske kopije),

                              —

                              odstopajo od nekaterih zahtev, npr. ne zahtevajo overjenih prevodov,

                              —

                              po možnosti zmanjšajo ali odpravijo stroške, kot so takse za vloge.

                        V primeru dvoma o verodostojnosti kvalifikacije bi moralo biti preverjanje hitro in učinkovito. V ta namen se lahko uporabijo digitalna orodja, kot je FRAUDOC – Guidelines on Diploma Mills and Document Fraud for Credential Evaluators (Smernice o „tovarnah diplom“ in ponarejanju listin za ocenjevalce kvalifikacij) (21).

                  4.

                  Komisija spodbuja države članice, naj uporabijo prožen pristop k obravnavi prihajajočih strokovnjakov, ki uživajo začasno zaščito, da se omogoči hitra obravnava velikega števila zadev s pozitivnim izidom. Države članice bi morale predvsem razmisliti o preverjanju kvalifikacij strokovnjakov le, če je to bistveno, ter odpraviti vse omejitve in zahteve, ki niso nujno potrebne. Komisija opominja države članice gostiteljice, da lahko preverijo kvalifikacije strokovnjakov, za katere ne obstajajo harmonizirane minimalne zahteve usposobljenosti, niso pa k temu zavezane.

                  5.

                  Komisija spodbuja države članice, naj opredelijo situacije, v katerih poglobljena ocena vlog za priznanje ni bistvena, zlasti kadar je država članica predhodno ovrednotila kvalifikacijo za določen poklic in ni resnih dvomov o njeni enakovrednosti s primerljivimi kvalifikacijami v državi članici gostiteljici. Če je bil izid takega predhodnega ovrednotenja pozitiven, poglobljena ocena ne bi smela biti potrebna.

                  6.

                  Komisija poziva države članice, naj zagotovijo hiter in učinkovit postopek priznavanja, tudi kadar je potrebna poglobljena ocena kvalifikacij. V takih primerih bi lahko država članica gostiteljica pri izvedbi ocene sledila pristopu, podobnemu splošnemu sistemu priznavanja iz Direktive 2005/36/ES.

         OLAJŠEVANJE PRIZNAVANJA VISOKOŠOLSKIH KVALIFIKACIJ OSEB, KI UŽIVAJO ZAČASNO ZAŠČITO

                  7.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj spodbujajo hitre, prožne in učinkovite postopke priznavanja visokošolskih kvalifikacij s strani pristojnih institucij.

                  8.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj avtomatično priznajo ukrajinske visokošolske kvalifikacije, ki izpolnjujejo vse zahteve bolonjskega procesa.

                  9.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj zagotovijo dodatno podporo nacionalnim informacijskim centrom za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC), da se jim zagotovijo potrebni viri in zmogljivost za obravnavo večjega števila vlog za priznanje ter se jim omogoči, da ocenjevalcem kvalifikacij zagotovijo podporo, usmerjanje in usposabljanje.

                  10.

                  Komisija priporoča, da bi – kolikor je to mogoče in v skladu z nacionalno zakonodajo – morala biti odločba o priznanju, izdana v eni državi članici, sprejeta tudi v drugih državah članicah.

         ZAGOTAVLJANJE INFORMACIJ IN UPORABA ELEKTRONSKIH ORODIJ

                  11.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj sprejemnim službam zagotovijo ustrezne in enostavne informacije v ukrajinščini o postopkih priznavanja na njihovem ozemlju. Informacije bi morale biti na voljo tudi elektronsko ter prilagojene potrebam in situaciji ljudi, ki prihajajo iz Ukrajine, pri čemer bi bilo treba pojasniti zlasti razlike med Ukrajino in državo gostiteljico.

                  12.

                  Komisija države članice spodbuja, naj kot sredstvo za pospešitev postopkov priznavanja uporabljajo orodje eTranslation (22). Kjer je to izvedljivo, bi moralo strojno prevajanje zadostovati.

                  13.

                  Komisija države članice spodbuja, naj bodo med seboj in do Komisije transparentne ter naj delijo vse informacije o ukrajinskih kvalifikacijah in ukrajinskem izobraževalnem sistemu, ki jih imajo morda na voljo. Evropska fundacija za usposabljanje je na zahtevo Komisije vzpostavila vozlišče za vire o ukrajinskih kvalifikacijah, kjer lahko poteka izmenjava informacij.

         OBRAVNAVA NEPOPOLNIH DOKAZIL O KVALIFIKACIJAH

                  14.

                  Komisija države članice spodbuja, naj v primeru nepopolnih dokazil o kvalifikacijah najprej preverijo, ali je mogoče zanesljivo potrditev pridobljene kvalifikacije pridobiti od ukrajinskih organov. Za olajšanje tega postopka bo Komisija sodelovala z državami članicami v sodelovanju z ukrajinskimi organi in organi za podeljevanje, da bi se nepopolna dokumentacija o kvalifikacijah potrdila, preučila pa bo tudi, ali se lahko v ta namen evropska digitalna potrdila za učenje (23) uporabijo za ponovno digitalno izdajo dokumentacije o kvalifikacijah.

                  15.

                  Komisija države članice opozarja, da – če ni na voljo drugih možnih rešitev – „evropski potni list kvalifikacij za begunce“ (24), ki ga je skupaj s partnerji razvil Svet Evrope, omogoča ovrednotenje posrednješolskih kvalifikacij na podlagi razpoložljive dokumentacije in strukturiranega razgovora. Čeprav ta potni list kvalifikacij sam po sebi ni uradni akt o priznanju, pomaga ovrednotiti kvalifikacije, ki jih verjetno ima begunec, in se lahko uporablja tudi za osebe, ki uživajo začasno zaščito. Preučila bi se lahko tudi druga orodja, kot so potni list kvalifikacij, ki ga je razvil UNESCO (25), in podobni sistemi, razviti v okviru programa Erasmus+ (na primer zbirka orodij REACT za priznavanje kvalifikacij beguncev) (26).

         POSEBNE ZAHTEVE ZA NEKATERE POKLICE

                  16.

                  Komisija države članice spodbuja, naj preučijo, kako se lahko osebe, ki uživajo začasno zaščito, zaposlijo v zdravstvu, kjer je to ustrezno, tako da na primer:

                              —

                              opredelijo dobre prakse, kjer lahko državljani tretjih držav sodelujejo v skrajšanih programih na področju zdravstvenih poklicev, da se olajša opravljanje teh poklicev,

                              —

                              ocenijo izvedljivosti ekstrateritorialnih zdravstvenih zmogljivosti, kjer lahko zdravstveno osebje, ki uživa začasno zaščito, zdravi razseljene osebe iz Ukrajine (npr. ukrajinske terenske bolnišnice, ki delujejo na tleh države članice),

                              —

                              ocenijo ukrajinske učne načrte za usposabljanje za zdravstvene poklice in, kjer je to izvedljivo, razvijejo kratke programe izpopolnjevanja, da se dosežejo minimalni standardi usposobljenosti, ki se zahtevajo za nekatere poklice.

                  17.

                  Za strokovnjake s kvalifikacijami, ki ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti iz Direktive 2005/36/ES, Komisija države članice spodbuja, naj uporabijo enak pristop kot v smernicah za krizo zaradi COVID-19 za priznavanje za zdravstvene delavce s kvalifikacijami, pridobljenimi zunaj držav članic EU/Efte. Države članice lahko še vedno dovolijo, da osebe, ki uživajo začasno zaščito, opravljajo določene dejavnosti, in sicer s statusom, ki je drugačen od statusa polnopravnega delavca zadevnega poklica. Na primer, usposobljeni medicinski sestri iz tretje države, katere usposobljenost ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti, se lahko dovoli delo negovalke.

                  18.

                  Komisija države članice poziva, naj preučijo različne načine za zagotovitev, da se učiteljem in drugim strokovnjakom v izobraževanju hitro zagotovi dostop do ustreznega sektorja dejavnosti, tako da na primer:

                              —

                              osebe, ki uživajo začasno zaščito in so pridobile poklicno kvalifikacijo učitelja v Ukrajini, zaposlujejo v šolah, kjer so nameščeni otroci, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino,

                              —

                              učiteljem zagotavljajo jezikovno usposabljanje,

                              —

                              ukrajinsko govoreče učitelje dodeljujejo šolam z dodatnimi zmogljivostmi in pomanjkanjem učiteljev,

                              —

                              pogodbe učiteljev s poklicnimi kvalifikacijami, pridobljenimi v Ukrajini, ki so v državah gostiteljicah zaposleni za določen čas kot pomočniki učiteljev, hitro po priznanju poklicne kvalifikacije spremenijo v pogodbe za usposobljene učitelje,

                              —

                              študente učiteljskega poklica, ki uživajo začasno zaščito, podpirajo pri dostopu do izobraževanja in usposabljanja učiteljev v državah gostiteljicah.

                  19.

                  Komisija države članice poziva, naj olajšujejo zaposlovanje izobraževalnega osebja, ki uživa začasno zaščito, na delovna mesta v strukturah, ki zagotavljajo formalno predšolsko vzgojo in varstvo, kot so jasli in vrtci, ter v neformalnih strukturah, kot so otroški igralni centri, ob upoštevanju velike raznolikosti teh poklicev v Evropi.

                  20.

                  Komisija poudarja, da se pri ukrepih za olajšanje zaposlovanja učiteljev in drugih strokovnjakov v izobraževanju, ki uživajo začasno zaščito, upoštevajo nacionalne določbe o zaščiti otrok in mladine.

         OLAJŠEVANJE OPRAVLJANJA REGULIRANIH POKLICEV

                  21.

                  Komisija države članice spodbuja, naj zagotovijo, da lahko strokovnjaki opravljajo svoj poklic z namenom dostopa do trga dela, potem ko se jim priznajo poklicne kvalifikacije, brez nepotrebnih upravnih ovir in ob ustrezni podpori.

                  22.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj ne uvedejo ali ohranijo zahteve, da morajo podjetja dokazati, da niso mogla zaposliti državljana EU, preden zaposlijo osebo, ki uživa začasno zaščito.

                  23.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj zagotovijo, da se ovrednotijo in upoštevajo vsa ustrezna poklicna znanja in spretnosti ter kompetence oseb, ki uživajo začasno zaščito, ne glede na to, ali so bili pridobljeni s formalnim, priložnostnim ali neformalnim učenjem. Komisija države članice spodbuja, naj ljudi podpirajo pri evidentiranju njihovih znanj in spretnosti ter kvalifikacij, med drugim tudi z zagotavljanjem individualne podpore. Za lažje zbiranje in ovrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc se lahko uporabljata Europass (27) in orodje EU za profiliranje znanj in spretnosti državljanov tretjih držav (28).

                  24.

                  Komisija državam članicam priporoča, naj za osebe, ki uživajo začasno zaščito in ki nimajo znanja ali imajo omejeno znanje jezika države gostiteljice, uvedejo ukrepe za lažje opravljanje poklica, kot so jezikovni tečaji ali ureditve za opravljanje poklica pod nadzorom ali v okolju, kjer jezik države gostiteljice ni potreben.

         NADALJNJE UKREPANJE V ZVEZI S PREDLAGANIMI UKREPI

                  25.

                  Komisija države članice poziva, naj tesno sodelujejo z ukrajinskimi organi, predstavniki ukrajinske civilne družbe, vključno z ukrajinsko diasporo, in Komisijo, da se podprejo praktične rešitve za priznavanje kvalifikacij in nemoteno vključevanje oseb, ki uživajo začasno zaščito, na trg dela.

                  26.

                  Komisija bo v okviru skupine koordinatorjev za priznavanje poklicnih kvalifikacij organizirala in usklajevala namenske sestanke. Ta skupina se bo redno sestajala, da bi razpravljala in si izmenjala nacionalne prakse na tem področju. Komisija bo na te sestanke povabila predstavnike zadevnih ukrajinskih organov. Razprave in vzajemno učenje bodo organizirani tudi v drugih ustreznih strukturah, kot so delovne skupine v okviru evropskega izobraževalnega prostora in mreži ENIC-NARIC.

                  27.

                  Komisija države članice poziva, naj si na namenskih ad hoc sestankih izmenjujejo svoje strokovno znanje, da bi pospešile postopek in preprečile podvajanje. V tej fazi so ključnega pomena sodelovanje, dobre prakse in obsežna izmenjava informacij.

         V Bruslju, 5. aprila 2022

               Za Komisijo

            Thierry BRETON

               član Komisije

         (1)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska solidarnost z begunci in osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, COM(2022) 107 final.

         (2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – „Sprejem oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini: priprava Evrope na izpolnjevanje potreb“ COM(2022) 131 final.

         (3)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

         (4)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

         (5)  OECD (2019), Smo pripravljeni pomagati?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants (Izboljšanje odpornosti sistemov za vključevanje beguncev in drugih ranljivih migrantov), OECD Publishing, Pariz, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027“ (COM(2020) 758 final).

         (7)  V skladu s členom 3(1), točka (a), Direktive 2005/36/ES je „reguliran poklic“: poklicna dejavnost ali skupina poklicnih dejavnosti, katerih dostop do, opravljanje ali enega od načinov opravljanja neposredno ali posredno določajo zakoni ali drugi predpisi glede posebnih poklicnih kvalifikacij; način opravljanja dejavnosti zajema zlasti uporabo poklicnega naziva, ki je z zakoni ali drugimi predpisi omejen na imetnike določene poklicne kvalifikacije.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Poroča se o pomanjkanju vodovodarjev, strokovnjakov za zdravstveno nego, varilcev, gradbenih inženirjev, zdravnikov splošne medicine, zidarjev, električarjev, računovodij in krovcev. Gl. Evropski organ za delo (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses (Poročilo o pomanjkanju in presežkih delovne sile), november 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf.

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_sl

         (11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_sl.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Sporočilo Komisije „Smernice o prostem gibanju zdravstvenih delavcev in minimalnem usklajevanju usposabljanja v zvezi z nujnimi ukrepi zaradi COVID-19 – priporočila glede Direktive 2005/36/ES“ (UL C 156, 8.5.2020, str. 1)

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review (Izobraževanje beguncev: svetovni pregled), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf.

         (19)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Dostojno življenje: od odvisnosti od pomoči do samozadostnosti – Prisilno razseljevanje in razvoj, COM(2016) 234 final.

         (20)  Sklep Komisije z dne 19. marca 2007 o ustanovitvi skupine koordinatorjev za priznavanje poklicnih kvalifikacij (UL L 79, 20.3.2007, str. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/sl/europass-digital-credentials. Evropska digitalna potrdila nosijo elektronski žig in spadajo torej na področje uporabe člena 35 Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73). Zato bi jih bilo treba sprejeti kot dokazilo o kvalifikaciji.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Glej tudi projekt REACT (REACT – Begunci in priznavanje | Nokut).

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 153/1

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 5. aprila 2022
      o ekonomski politiki euroobmočja
      (2022/C 153/01)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Po zelo globoki recesiji leta 2020 gospodarstvo euroobmočja doživlja trdno in hitro okrevanje. Rast bruto domačega proizvoda (BDP) v drugem četrtletju leta 2021 je presegla pričakovanja, po podatkih iz jesenske gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2021 pa naj bi se BDP euroobmočja v letu 2021 povečal za 5,0 %. Gospodarstvo euroobmočja jev četrtem četrtletju leta 2021 ponovno doseglo raven BDP pred krizo. Do drugega četrtletja leta 2021 je sedem držav euroobmočja že doseglo raven BDP pred krizo. Letni BDP euroobmočja naj bi se v letu 2022 povečal za 4,3 %, vendar naj bi bilo okrevanje neenakomerno v različnih državah in sektorjih. Domače povpraševanje je glavno gonilo rasti BDP in je povezano z omilitvijo omejitev v zvezi s pandemijo COVID-19 po uvedbi cepljenja, postopnimi izboljšavami na trgih dela, črpanjem dodatnih prihrankov, ustvarjenih v obdobjih, ko so veljale omejitve gibanja, in močno rastjo naložb, ki je posledica ugodnih pogojev financiranja in podpore iz instrumenta NextGenerationEU, Instrumenta za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (3). Države članice euroobmočja so v skladu s priporočili same in skupaj v okviru Euroskupine sprejele ukrepe za zagotovitev naravnanosti politike, ki podpira okrevanje po krizi zaradi COVID-19. V prihodnje bo stopnja negotovosti še vedno visoka, znatna bodo tudi tveganja, vključno s tveganji, povezanimi z razvojem pandemije, tako znotraj kot zunaj Unije, vse to pa zahteva pozorno spremljanje.

                  (2)

                  Med letom 2021 je močna rast domačega povpraševanja naletela na omejitve na strani ponudbe, vključno s pomanjkanjem vhodnih komponent in motnjami v logistiki. Poleg tega je pomanjkanje delovne sile ter znanj in spretnosti v nekaterih sektorjih in nekaterih državah članicah vse bolj zaskrbljujoče. Inflacija v euroobmočju po več letih zelo nizkih stopenj od začetka leta 2021 narašča, predvsem zaradi baznih učinkov, dviga cen energije in ozkih grl v dobavni verigi, kar kaže na to, da gre za prehoden pojav, povezan s procesom prilagoditve po zaprtju. Inflacija v euroobmočju je novembra 2021 dosegla 4,9 %. Glede na jesensko gospodarsko napoved služb Komisije 2021 naj bi se v letu 2022 zmanjšala na 2,2 %, v letu 2023 pa na 1,4 %.

                  (3)

                  V letu 2021 je bila evropska strategija za okrevanje usmerjena na izvajanje instrumenta NextGenerationEU in njegovega največjega instrumenta, mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Po pozitivnih ocenah Komisije je Svet do sredine novembra 2021 sprejel načrte za okrevanje in odpornost 22 držav članic, vključno z 18 državami euroobmočja. V prihodnjih letih bo učinkovito izvajanje reform in naložb v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost zelo pozitivno vplivalo na delovanje gospodarstev euroobmočja držav članic. Učinkovito izvajanje mehanizma bo glede na ključ, uporabljen za dodeljevanje sredstev, spodbujalo navzgor usmerjeno ekonomsko in socialno konvergenco v vseh državah članicah euroobmočja. Poleg tega je mehanizem za okrevanje in odpornost okrepil zaupanje in prispeval k podpori rasti in makrofinančne stabilnosti ter tako uravnotežil kombinacijo politik in dopolnil ukrepe Evropske centralne banke (ECB). Poleg podpore okrevanju je cilj mehanizma za okrevanje in odpornost strukturno preoblikovanje gospodarstev držav članic, zlasti v yveyi y doseganjem zelenega in digitalnega prehoda. Namen izvajanja usklajenih naložb in reform v okviru mehanizma je skupaj z uporabo skladov kohezijske politike povečati odpornost euroobmočja na prihodnje pretrese, trajno povečati potencialni proizvod, podpreti zaposlovanje in obravnavati socialne izzive. Poleg tega bo dolg, denominiran v eurih, ki ga je izdala Unija za financiranje mehanizma, poglobil in povečal likvidnost evropskih kapitalskih trgov ter prispeval h krepitvi eura kot mednarodne valute. Izdaja zelenih obveznic v okviru instrumenta NextGenerationEU bo dodatno pripomogla k spodbujanju trajnostnih naložb.

                  (4)

                  Izvajanje reform in naložb, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, bo omogočilo izplačilo sredstev iz mehanizma in učinkovito prispevalo k uresničevanju prednostnih nalog politike euroobmočja, vključno s tistimi, določenimi vpriporočilih Sveta z dne 13. julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja (5). Tako izvajanje bo med drugim vključevalo krepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, podpiranje visokokakovostnih javnih naložb in ukrepe politike za podporo socialnekohezije ter pravičnega zelenega in digitalnega prehoda. Tako izvajanje bi moralo prispevati k zagotavljanju trajnostnega in vključujočega okrevanja, ohranjanju potenciala rasti in krepitvi odpornosti. To je v skladu sporočilom Komisije z dne 24. novembra 2021 z naslovom „letni pregled trajnostne rasti 2022“ in štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti, in sicer okoljsko trajnostnostjo, produktivnostjo, pravičnostjo in makroekonomsko stabilnostjo.

                  (5)

                  Ekonomske politike, ki zagotavljajo ustrezno podporo in se medsebojno krepijo, so zagotovile učinkovito makroekonomsko stabilizacijo in omejile učinek na rezultate na trgu dela, zmanjšale tveganja za nastanek trajnih negativnih posledic in podprle hitro okrevanje gospodarstva. Ustrezna kombinacija denarnih in fiskalnih politik ter strukturnih reform in finančnih politik bo še naprej bistvenega pomena za dobro delovanje euroobmočja, ob doslednem spoštovanju vlog držav članic in institucij v skladu s Pogodbo.

                  (6)

                  Cilji ukrepov denarne politike ECB so zagotoviti nemoteno delovanje različnih segmentov finančnega trga in ohranjati transmisijske kanale denarne politike nedotaknjene ter končno tudi zaščititi srednjeročno stabilnost cen. ECB je julija 2021 objavila novo strategijo denarne politike, ki določa simetrično ciljno stopnjo inflacije v srednjeročnem obdobju v višini 2 %. Svet ECB je tudi potrdil, da določanje obrestnih mer ECB ostaja njen glavni instrument denarne politike. Oktobra 2021 je ECB začela dveletno preiskovalno fazo o možni izdaji digitalnega eura. Uvedba digitalnega evra bi zahtevala posredovanje zakonodajalca Unije in Komisija namerava pripraviti zakonodajni predlog na podlagi člena 133 Pogodbe. Glede na njeno zasnovo bi lahko takšna digitalna valuta centralne banke med drugim ponudila dobavo javnega denarja v digitalni obliki, podprla digitalizacijo evropskega gospodarstva in dejavno spodbujala inovacije na področju plačil malih vrednosti. Poleg tega bi lahko prispevala h krepitvi mednarodne vloge eura in odprte strateške avtonomije Unije.

                  (7)

                  Komisija je 19. oktobra 2021 sprejela sporočilo z naslovom „Gospodarstvo EU po COVID-19: posledice za ekonomsko upravljanje“ o ponovnem začetku razprave o pregledu ekonomskega upravljanja, da bi dosegla široko soglasje o tem, kako povečati okvir ekonomskega upravljanja, odpraviti makroekonomska neravnotežja in obravnavati fiskalne izzive na rasti in prehodu prijazen način, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19.

                  (8)

                  Javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju kot celoti naj bi v letu 2021 dosegel 7,1 % BDP, v letu 2022 pa naj bi se zmanjšal na 3,9 %. Fiskalna naravnanost euroobmočja naj bi glede na gospodarsko napoved služb Komisije za jesen 2021 v letih 2021 z ekspanzijo nad 1,75 % in 2022 z ekspanzijo blizu 1 % BDP ostala spodbujevalna. Leta 2022 bodo javne naložbe, financirane na nacionalni ravni in ravni Unije, prispevale k spodbujevalni naravnanosti. Od novembra 2021 bo 18 nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost držav euroobmočja, ki jih je doslej odobril Svet, v obdobju do leta 2026 državam članicam euroobmočja zagotovilo obsežno finančno podporo v višini do 262 milijard EUR v obliki nepovratnih sredstev in 139 milijard EUR v obliki posojil. Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast je ključnega pomena za učinkovit odziv na gospodarski šok, ki ga je povzročila kriza zaradi COVID-19, trajnostno okrevanje ter pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU). Splošna odstopna klavzula bo v letu 2022 ostala aktivna, v letu 2023 pa naj bi se deaktivirala. Z okrevanjem gospodarstva se fiskalna politika preusmerja od začasnih izrednih ukrepov k ciljno usmerjenim ukrepom za podporo okrevanju. Povečanje deleža javnega dolga s 85,5 % BDP v letu 2019 na 100 % BDP v letu 2021odraža skupne učinke zmanjšanja proizvodnje in potrebnega odziva politike na zelo velik pretres zaradi COVID-19. Ker pa so bili deleži dolga v nekaterih državah članicah euroobmočja visoki že pred pretresom, bo postopno, stalno in rasti prijazno zmanjševanje dolga cilj politike v velikem delu euroobmočja.

                  (9)

                  V zvezi s tem se zdi predvsem pomembno izboljšanje strukture javnih financ, vključno s spodbujanjem naložb, izboljšanjem kakovosti proračunskih ukrepov in zagotavljanjem srednje- in dolgoročne vzdržnosti javnih financ, tudi zaradi podnebnih sprememb ter zelenega in digitalnega prehoda. S pripravo zelenega proračuna, pregledi porabe, dobro delujočimi shemami upravljanja javnih naložb in učinkovitimi okviri javnega naročanja se lahko izboljša preglednost in poveča učinkovitost javnih financ ter ustvari fiskalni manevrski prostor za dodatne javne naložbe. Reforme za učinkovitejšo in pravičnejšo politiko prihodkov so po krizi zaradi COVID-19 postale še pomembnejše. Še vedno obstajajo možnosti, da bi davčni sistemi v euroobmočju postali bolj rasti in okolju prijazni, predvsem z odpravo izkrivljanj in zmanjšanjem davčnega primeža stroškov dela, ki je v večini držav članic euroobmočja še vedno visok. Z ukrepi, ki obravnavajo agresivno davčno načrtovanje, izogibanje davkom in davčne utaje, lahko davčni sistemi postanejo učinkovitejši in pravičnejši, hkrati pa podpirajo okrevanje in povečujejo prihodke iz davkov. Zaradi globalizacije je treba prilagoditi davčni okvir, da bo ustrezal vse bolj digitaliziranemu gospodarstvu. V okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in vključujočega okvira G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička je bil dosežen sporazum o reformi globalne obdavčitve, da bi obravnavali davčne izzive, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, in omejili škodljivo davčno konkurenco.

                  (10)

                  Hiter in odločen odziv politike na nacionalni ravni in ravni Unije, tudi prek instrumenta NextGenerationEU, je bil učinkovit pri blaženju učinka krize na gospodinjstva in podjetja. Zaradi tega usklajenega ukrepanja so se razlike povečevale manj, kot je bilo sprva pričakovano, dolgoročne negativne posledice pa so bile ublažene. Podpora politike, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in drugimi ukrepi za ohranjanje delovnih mest, je pomagala ohraniti aktivnost podjetij skozi celotno krizo ter je omejila rast stopnje brezposelnosti in zmanjšanje razpoložljivega dohodka. Čeprav so se stopnje insolventnosti povečevale, so v letu 2021 ostale omejene kljub postopni odpravi podpornih ukrepov. Tudi na trgih dela se kaže postopno izboljšanje, saj se je stopnja zaposlenosti v drugem četrtletju leta 2021 vrnila na 72,1 %, v primerjavi z najvišjo vrednostjo pred COVID-19, ki je v zadnjem četrtletju leta 2019 znašala 72,9 %. Pospešeno uvajanje digitalne tehnologije med krizo zaradi COVID-19 bi lahko imelo pozitiven učinek na produktivnost, če se bo ohranilo skozi čas. Kljub temu je imela ta kriza znatne teritorialne, sektorske in distribucijske posledice, ki bodo zahtevale prerazporeditve znotraj držav in sektorjev ter med njimi, kar bo delavcem in podjetjem povzročilo znatne stroške prehoda.

                  (11)

                  Čeprav je stopnja stečajev do zdaj le zmerno narasla, imajo številna podjetja zaradi krize zaradi COVID-19 slabše bilance stanja, kar bi lahko omejilo njihovo zmožnost financiranja naložbenih projektov v bližnji prihodnosti in ogrozilo njihovo sposobnost odplačevanja. Med okrevanjem bi bilo treba podporo postopoma ukiniti in jo bolj ciljno usmeriti. Manjša uporaba dolžniških instrumentov bi omejila pogojne obveznosti in pomagala ohraniti naložbeno zmogljivost podjetij. Pravočasen umik podpornih ukrepov politike pomeni iskanje ravnotežja med podpiranjem naložb in zaposlovanja ter izogibanjem propadom podjetij, ki so sposobna preživeti, ne da bi ovirali urejen izstop nedonosnih podjetij v srednjeročnem obdobju. V zvezi s tem so ključnega pomena izboljšanje dostopa do financiranja za podjetja, krepitev bilanc stanja podjetij ter povečanje zmogljivosti in učinkovitosti insolvenčnih okvirov. Nacionalne ureditve v zvezi z insolventnostjo se v euroobmočju močno razlikujejo, zato bodo potrebni ukrepi za povečanje zmogljivosti, ki bodo omogočili učinkovit upravni in pravosodni sistem. Izboljšanje insolvenčnih okvirov lahko prispeva tudi k izboljšanim bilancam stanja v bančnem sektorju, kar pozitivno vpliva na ponudbo kreditov. Direktivo (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o prestrukturiranju in insolventnosti, katere namen je v državah članicah uvesti minimalne standarde glede preventivnega prestrukturiranja in odpusta dolgov za podjetnike, je potrebno prenesti v nacionalno zakonodajo do 17. julija 2022. Poleg tega je povezovanje kapitalskih trgov Unije ključnega pomena za zagotavljanje alternativnih virov financiranja podjetjem, ki dopolnjujejo bančna posojila. Z napredkom glede unije kapitalskih trgov se lahko izboljša dostop do financiranja za podjetja v euroobmočju, spodbudijo dolgoročne naložbe v nove in zelene tehnologije in infrastrukturo, spodbudijo naložbe lastniškega kapitala in odpravijo čezmejne ovire za naložbe, vključno z uskladitvijo nekaterih vidikov materialnega prava o postopkih v primeru insolventnosti.

                  (12)

                  Čeprav zaposlovanje hitro okreva, bodo kriza zaradi COVID-19 in močna prizadevanja za okolju prijaznejše gospodarstvo ter pospešeno digitalizacijo vplivali na nekatere sektorje, posebne kategorije delavcev in regije. To je še posebej prizadelo mlade, pa tudi nizkokvalificirane osebe in osebe s priseljenskim ozadjem. Nova delovna mesta se lahko razlikujejo od tistih delovnih mest, ki so bila izgubljena zaradi te krize. Nekatere skupine, vključno z ženskami, se še vedno soočajo s strukturnimi izzivi pri vključevanju na trg dela. Zastoji v dobavni verigi in dvig cen energije lahko upočasnijo ponovno rast zaposlovanja v nekaterih sektorjih. Ukrepi politike, ki olajšujejo prehode med zaposlitvami in ponovno vključevanje na trg dela, bodo zato ključni za podporo prilagajanju in blaženje socialnih učinkov, predvsem ob upoštevanju zelenega in digitalnega prehoda. Komisija je predložila Priporočilo (EU) 2021/402 (7) o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju po krizi zaradi COVID-19, v katerem države članice poziva, naj razvijejo usklajene svežnje politik, ki združujejo ukrepe za premostitev pomanjkanja znanj in spretnosti ter posameznikom pomagajo, da se uspešno znajdejo v zelenem in digitalnem prehodu. Ti svežnji bi bili sestavljeni iz treh delov: (i) časovno omejene in dobro zasnovane spodbude za zaposlovanje in prehod ter podpora podjetništvu; (ii) priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, povezane s potrebami trga dela in (iii) okrepljena podpora s strani zavodov za zaposlovanje. Hkrati je socialna zaščita v euroobmočju po zdravstveni in gospodarski krizi ter za zagotavljanje pravičnega zelenega in digitalnega prehoda še naprej ključnega pomena za povezanost tega območja. Evropski steber socialnih pravic ostaja vodilo za ukrepe na področju zaposlovanja, znanj in spretnosti ter socialne politike, ki spodbujajo navzgor usmerjeno ekonomsko in socialno konvergenco ter boljše delovne in življenjske pogoje v državah članicah. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, sprejet marca 2021, določa tri krovne cilje Unije glede (i) zaposlovanja, (ii) izobraževanja odraslih in (iii) zmanjšanja revščine do leta 2030, h katerim bodo prispevali ukrepi politike, priporočeni v nadaljevanju. Voditelji Unije so te cilje pozdravili na socialnem vrhu v Portu 8. maja 2021 in na zasedanju Evropskega sveta 24.– in 25. junija 2021.

                  (13)

                  Države članice so s finančno in politično podporo mehanizma za okrevanje in odpornost, katerega izvajanje je ključnega pomena, oblikovale ambiciozne načrte reform in naložb. Izboljšanje kakovosti institucij, predvsem s krepitvijo upravne zmogljivosti, bo ključnega pomena za zagotovitev hitrega črpanja s tem povezanih sredstev, ob hkratnem preprečevanju podvajanja in poseganja v druge instrumente Unije. Države članice lahko okvirne pogoje za zasebne naložbe izboljšajo z izboljšanjem poslovnega okolja. Ohranjanje in krepitev odpornosti dobavne verige na enotnem trgu z odkrivanjem in odpravljanjem pomanjkanja in ozkih grl v oskrbi bo skupaj z odprtimi trgi, konvergenco standardov, večjo diverzifikacijo, krožnostjo in učinkovito rabo virov ključnega pomena za zagotovitev nemotenega delovanja enotnega trga. Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja, ki poziva k nadaljnjemu povezovanju enotnega trga blaga in storitev, vključno z enotnim digitalnim trgom, z odpravo nepotrebnih omejitev, izboljšanjem nadzora trga in zagotavljanjem zadostne upravne zmogljivosti, ostaja relevantno.

                  (14)

                  Zaradi predhodnih reform je bančni sektor ob spoprijemanju z resnimi gospodarskimi težavami pokazal splošno odpornost. Obsežna podpora politike na najnižji točki krize in trdno okrevanje v letu 2021 sta doslej zmanjševala zaskrbljenost glede šibkejših bilanc stanja podjetij. Kljub temu je še vedno mogoče, da se bo kakovost sredstev bank v euroobmočju nekoliko poslabšala. Pravočasno spremljanje tveganj, proaktivno sodelovanje z dolžniki in aktivno upravljanje nedonosnih posojil, skupaj z večjo dobičkonosnostjo in trdnim regulativnim okvirom, so pomembni za ohranitev stabilnosti bančnega sektorja in njegove zmožnosti za financiranje okrevanja gospodarstva.

                  (15)

                  Gospodarska velikost in povezanost euroobmočja ter ukrepi, sprejeti za odziv na krizo zaradi COVID-19, so bili med to krizo stabilizacijski dejavniki po vsem svetu. Glede na medsebojno povezanost gospodarstev bodo morale države članice euroobmočja v prihodnjih letih izvesti dogovorjene naložbe in reforme, da bodo iz krize izšle močnejše, hkrati pa še poglobiti EMU, da se poveča njegova odpornost na prihodnje pretrese in njegova sposobnost, da okrepi položaj na mednarodnem prizorišču. Gibanja v naprednih tržnih gospodarstvih in tržnih gospodarstvih v vzponu imajo prek številnih kanalov neposredne učinke na euroobmočje, vključno s politiko zdravja in cepljenja, denarno politiko, finančnimi tokovi, svetovnimi vrednostnimi verigami in trgovino. Omejitve v svetovnih dobavnih verigah, ki so se pojavile z okrevanjem, dodatno dokazujejo vse večjo povezanost svetovnega gospodarstva. Medtem se je plačilnobilančni presežek euroobmočja še naprej postopno zmanjševal in v letu 2020 dosegel raven, na katero kažejo temeljni kazalniki. Vendar naj bi se med letoma 2020 in 2023 povečal z 2,6 % na 3,4 %. Krepitev mednarodne vloge eura, ki je v zadnjih letih ostala na splošno stabilna, vključno z razvojem digitalnega eura, bi lahko okrepila gospodarsko in finančno avtonomijo euroobmočja in Unije ter izboljšala svetovno finančno stabilnost.

                  (16)

                  Poglabljanje EMU ostaja bistvenega pomena. Bančna unija in unija kapitalskih trgov sta projekta, ki se medsebojno krepita in spodbujata rast, zaščito finančne stabilnosti ter podporo pravi EMU. Zapolnjevanje preostalih vrzeli bi dodatno povečalo stabilnost in odpornost euroobmočja, pripomoglo k razcvetu gospodarstev euroobmočja in okrepilo mednarodno vlogo eura. Dokončanje bančne unije ostaja bistvenega pomena skupaj s pravočasno ratifikacijo sporazuma o spremembi Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (8) in medvladnega sporazuma o prenosu in vzajemnosti prispevkov v okviru enotnega sklada za reševanje, sklenjenega v Bruslju 21. maja 2014 ter z unijo kapitalskih trgov. S tem dokončanjem se bo podprl tudi zeleni in digitalni prehod, ki zahteva pomembne naložbe. Vrh držav euroobmočja 25. junija 2021 je ponovno poudaril zavezanost k dokončanju bančne unije in pozval Euroskupino (v vključujoči sestavi), naj se nemudoma in soglasno dogovori o postopnem in časovno omejenem delovnem načrtu za vse nerešene elemente. Pozval je tudi k hitremu izvajanju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov 2020 iz sporočila Komisije z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja - novi akcijski načrt“, objavljenega 24. septembra 2020 v skladu s prednostnimi nalogami tega akcijskega načrta iz sklepov Sveta z dne 3. decembra 2020. Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja, v katerem poziva k dokončanju EMU in krepitvi mednarodne vloge eura, ostaja relevantno –

            PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2022–2023 vsaka posebej, med drugim z izvajanjem svojih načrtov za okrevanje in odpornost, in skupaj v okviru Euroskupine, ukrepajo tako, da:

                  (1)

                  Še naprej uporabljajo in usklajujejo nacionalne fiskalne politike v državah članicah za učinkovito podporo trajnostnemu in vključujočemu okrevanju. Ohranjajo zmerno spodbujevalno fiskalno naravnanost v letu 2022 v celotnem euroobmočju, ob upoštevanju nacionalnih proračunov in financiranja, ki ga zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost. Postopno preusmerjajo fiskalne ukrepe v naložbe, ki spodbujajo trajnostno in vključujoče okrevanje, skladno z zelenim in digitalnim prehodom, pri čemer se posebna pozornost nameni kakovosti proračunskih ukrepov. Glede na stopnjo negotovosti ohranjajo prožnost fiskalne politike, da bi se lahko odzvali na razvoj pandemije COVID-19. Razlikujejo fiskalne politike ob upoštevanju intenzivnosti okrevanja, zagotavljanja fiskalne vzdržnosti in krepitve naložb ob upoštevanju dejstva, da je treba zmanjšati razlike.

                  (2)

                  Spodbujajo politike, ki obravnavajo agresivno davčno načrtovanje, davčne utaje in izogibanje davkom, da se zagotovijo pravični in učinkoviti davčni sistemi. Si prizadevajo za omejitev škodljive davčne konkurence, tudi z izvajanjem globalne rešitve, ki temelji na soglasju, za obravnavanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije in globalizacije gospodarstva. Zmanjšajo davčni primež stroškov dela in spodbujajo prehod z obdavčitve dela na davke, ki so manj izkrivljajoči. Z nujnih ukrepov preidejo na ukrepe za okrevanje na trgih dela z zagotavljanjem učinkovitih aktivnih politik trga dela, ki: (i) podpirajo prehajanje med zaposlitvami, predvsem v zeleno in digitalno gospodarstvo, (ii) združujejo ukrepe, ki odpravljajo pomanjkanje znanj in spretnosti, krepijo izpopolnjevanje in preusposabljanje, zagotavljajo ciljno usmerjene spodbude za zaposlovanje, ter (iii) krepijo zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje za odpravljanje neusklajenosti na trgu dela. Krepijo vključujoče in kakovostne sisteme izobraževanja in usposabljanja. Spodbujajo vključevanje mladih, žensk in ranljivih skupin na trg dela, zagotavljajo ustrezne delovne pogoje in obravnavajo segmentacijo trga dela, razvijajo in po potrebi prilagajajo sisteme socialne zaščite za obravnavanje izzivov, ki se pojavljajo v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ter izzivov, povezanih z zelenim in digitalnim prehodom. Zagotavljajo dejansko vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik ter krepijo socialni dialog in spodbujajo kolektivna pogajanja. Zagotavljajo izmenjavo dobrih praks na trgu dela in socialne politike, ki povečujejo ekonomsko in socialno odpornost, ter približevanje tem praksam.

                  (3)

                  Spremljajo učinkovitost svežnjev podpore politikam za podjetja, se usmerijo na bolj ciljno usmerjeno podporo za solventnost podjetij, sposobnih preživetja, ki so se med krizo zaradi COVID-19 znašla v težavah, in v večji meri uporabljajo instrumente lastniškega kapitala. Povečajo zmogljivosti insolvenčnih okvirov za učinkovito in pravočasno obravnavanje stečajev in prestrukturiranja dolga, čim bolj povečajo ohranjanje vrednosti ter spodbujajo učinkovito razporejanje kapitala v realnem gospodarstvu in čezmejnih naložb. Hitro napredujejo pri poglabljanju unije kapitalskih trgov, v zvezi s katero je Komisija pripravila zakonodajne predloge s poudarkom na podpori financiranja gospodarstva, izboljšanju naložbenih priložnosti za podjetja in posameznike ter odpravi neupravičenih čezmejnih ovir za naložbe na enotnem trgu.

                  (4)

                  Še naprej krepijo nacionalne institucionalne okvire in izvajajo reforme za odpravo ozkih grl za naložbe in prerazporeditev kapitala ter zagotavljajo učinkovito in pravočasno uporabo sredstev Unije. Zmanjšajo upravno breme za podjetja in izboljšajo poslovno okolje. Okrepijo učinkovitost in stopnjo digitalizacije javne uprave. Izboljšajo upravljanje javnih financ, tudi s pripravo zelenega proračuna in izboljšanjem učinkovitosti okvirov za upravljanje javnih naložb, ter uporabljajo preglede porabe za izboljšanje strukture javnih financ, predvsem kakovosti javnih naložb, naložb v ljudi ter znanja in spretnosti, ter za boljše usmerjanje javnofinančnih odhodkov na potrebe za okrevanje in odpornost.

                  (5)

                  Zagotavljajo makrofinančno stabilnost in ohranjajo kanale kreditiranja za gospodarstvo ter še naprej obravnavajo nedonosna posojila, med drugim s spremljanjem kakovosti sredstev, pravočasnim in proaktivnim sodelovanjem z dolžniki v težavah predvsem tistimi, ki so sposobni preživetja in nadaljnjim razvojem sekundarnih trgov za nedonosna posojila. Nadaljujejo delo v zvezi z dokončanjem bančne unije s postopnim in časovno omejenim delovnim načrtom glede vseh nerešenih elementov in z enako stopnjo ambicije ter krepitvijo mednarodne vloge eura. Še naprej podpirajo raziskovalno delo v zvezi z morebitno uvedbo digitalnega eura.

            Pri nadaljnjih ukrepih za poglobitev EMU bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri celovitem odzivu ekonomske politike Unije na krizo zaradi COVID-19. Treba bi bilo stremeti k napredku pri poglabljanju EMU ob doslednem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja.

         V Luksemburgu, 5. aprila 2022

               Za Svet

               predsednik

            B. LE MAIRE

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

         (3)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L I 433, 22.12.2020, str. 23).

         (4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

         (5)  UL C 283, 15.7.2021, str. 1.

         (6)  Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov glede prestrukturiranja, insolventnosti in odpusta dolgov ter o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o prestrukturiranju in insolventnosti) (UL L 172, 26.6.2019, str. 18).

         (7)  Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (UL L 80, 8.3.2021, str. 1).

         (8)  Pogodba o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ki so jo Kraljevina Belgija, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Portugalska republika, Republika Slovenija, Slovaška republika in Republika Finska podpisale v Bruslju 2. Februarja 2012.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 29. marca 2022 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas (ECB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 153/7

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
      z dne 29. marca 2022
      Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas
      (ECB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

                  (2)

                  Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas, družbe Ernst & Young Baltic UAB, je potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2022.

                  (3)

                  Lietuvos bankas je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2022 do 2024 izbrala družbo UAB ROSK Consulting –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Priporoči se, da se družba UAB ROSK Consulting imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta 2022 do 2024.

         V Frankfurtu na Majni, 29. marca 2022

               Predsednica ECB

            Christine LAGARDE


title: Priporočilo Komisije (EU) 2022/561 z dne 6. aprila 2022 o spremljanju prisotnosti glikoalkaloidov v krompirju in proizvodih, pridobljenih iz krompirja

text:
               7.4.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 108/66

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/561
      z dne 6. aprila 2022
      o spremljanju prisotnosti glikoalkaloidov v krompirju in proizvodih, pridobljenih iz krompirja
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Odbor Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) za onesnaževala v prehranski verigi (CONTAM) je leta 2020 sprejel oceno tveganja za glikoalkaloide v krmi in živilih, zlasti v krompirju in proizvodih, pridobljenih iz krompirja (1).

                  (2)

                  Akutni toksični učinki krompirjevih glikoalkaloidov (α-solanina in α-hakonina) pri ljudeh vključujejo gastrointestinalne simptome, kot so slabost, bruhanje in driska. Za te učinke je odbor CONTAM kot referenčno točko za opredelitev tveganja po akutni izpostavljenosti opredelil najnižjo raven z opaženim škodljivim učinkom (LOAEL) v višini 1 mg vseh krompirjevih glikoalkaloidov/kg telesne teže na dan. Meja izpostavljenosti (MOE), višja od 10, kaže na to, da ni nevarnosti za zdravje. Pri tej MOE v višini 10 sta upoštevana ekstrapolacija iz LOAEL na raven brez opaženega škodljivega učinka (NOAEL) (faktor 3) in interindividualna variabilnost pri toksikodinamiki (faktor 3,2). Glede na to, da je bila MOE kot rezultat ocen akutne izpostavljenosti v nekaterih scenarijih izpostavljenosti nižja od 10, to kaže na nevarnost za zdravje.

                  (3)

                  Odbor CONTAM je priporočil, da bi bilo treba zbrati več podatkov o prisotnosti glikoalkaloidov in njihovih aglikonov v sortah krompirja, ki so na voljo na trgu, v novih sortah krompirja, ki so rezultat preizkusov žlahtnenja, ter v predelanih proizvodih iz krompirja, vključno s hrano za dojenčke.

                  (4)

                  Dobre kmetijske prakse, dobri pogoji skladiščenja in prevoza ter dobre proizvodne prakse lahko zmanjšajo prisotnost glikoalkaloidov v krompirju in predelanih proizvodih iz krompirja. Vendar je treba zbrati več informacij o dejavnikih, ki privedejo do razmeroma visokih ravni glikoalkaloidov v krompirju in predelanih proizvodih iz krompirja, da bi lahko opredelili ukrepe, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje ali zmanjšanje prisotnosti glikoalkaloidov v teh živilih. Če je možno, je primerno zlasti v predelanih proizvodih iz krompirja analizirati tudi razgradne produkte, tj. β- in γ- solanin in hakonin ter aglikon solanidin, glede na to, da so te spojine enako strupene kot α-solanin in α-hakonin.

                  (5)

                  Rezultati spremljanja glikoalkaloidov morajo biti zanesljivi in primerljivi. Zato je primerno zagotoviti navodila za njihovo ekstrakcijo in zahteve za njihovo analizo. Ker je prisotnost glikoalkaloidov v neolupljenih krompirjih višja od tiste v olupljenih krompirjih ter višja v majhnih krompirjih kot v večjih krompirjih, je pomembno pri poročanju podatkov o prisotnosti zagotoviti informacije o teh dejavnikih.

                  (6)

                  Kot nasvet o tem, kdaj bi bilo primerno opredeliti dejavnike, ki vodijo do razmeroma visokih ravni glikoalkaloidov, je primerno določiti okvirno vrednost za krompirje. Prav tako je primerno pridobiti več informacij o učinkih predelave na raven glikoalkaloidov.

                  (7)

                  Zato je primerno priporočiti spremljanje glikoalkaloidov v krompirju in proizvodih iz krompirja, in opredelitev dejavnikov, ki so rezultat njihovih visokih ravni, ter zbrati več informacij o učinkih predelave na raven glikoalkaloidov –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

                  (1)

                  Države članice bi morale z aktivnim sodelovanjem nosilcev živilske dejavnosti spremljati glikoalkaloida α-solanin in α-hakonin v krompirju in proizvodih iz krompirja. Po možnosti bi bilo treba analizirati tudi razgradne produkte, tj. β- in γ- solanin in hakonin ter aglikon solanidin, zlasti v predelanih proizvodih iz krompirja.

                  (2)

                  Za preprečitev encimske razgradnje α-hakonina zlasti pri analizi surovega krompirja (neolupljenega/olupljenega) bi bilo treba krompirju dodati raztopino 1-odstotne mravljinčne kisline v metanolu v razmerju 1:2 (volumen : masa), preden se zmeša in homogenizira pred ekstrakcijo in čiščenjem. Priporočeni analizni metodi sta tekočinska kromatografija z ultravijolično detekcijo s fotodiodnim nizom (LC-UV-DAD) oz. tekočinska kromatografija z masno spektrometrijo (LC-MS). Uporabijo se lahko tudi druge analizne metode, če so na voljo dokazi, da zagotavljajo zanesljive rezultate za posamezne glikoalkaloide. Meja določljivosti (LOQ) za določanje vsakega glikoalkaloida bi morala po možnosti biti okrog 1 mg/kg in ne višja od 5 mg/kg.

                  (3)

                  Države članice bi morale ob dejavnem sodelovanju nosilcev živilske dejavnosti izvesti preiskave za opredelitev dejavnikov, ki vodijo do ravni nad okvirno ravnijo 100 mg/kg kot vsoto α-solanina in α-hakonina v krompirju in predelanih proizvodih iz krompirja.

                  (4)

                  Države članice in nosilci živilske dejavnosti bi morali agenciji EFSA do 30. junija vsako leto predložiti podatke za prejšnje leto za zbiranje podatkov v enotni zbirki podatkov v skladu z zahtevami iz navodil EFSA o standardnem opisu vzorca (SSD) za živila in krmo ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA glede poročanja (2). Za krompir in predelane proizvode iz krompirja je pomembno poročati o sorti in velikosti krompirja (povprečni teži krompirja, zlasti za neolupljen krompir), zgodnjem krompirju ali skladiščenem krompirju (tj. zrelem in/ali skladiščenem za daljše časovno obdobje), kraju vzorčenja (proizvajalcu, veleprodaji, maloprodaji) ter o tem, ali je krompir olupljen ali ne (3).

         V Bruslju, 6. aprila 2022

               Za Komisijo

            Stela KIRIAKIDES

               članica Komisije

         (1)  Odbor EFSA CONTAM (Znanstveni odbor EFSA za onesnaževala v prehranski verigi), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Znanstveno mnenje – Ocena tveganja glikoalkaloidov v krmi in živilih, zlasti v krompirju in proizvodih, pridobljenih iz krompirja). EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 str. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222.

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Teste o učinku lupljenja na vsebnost glikoalkaloidov bi bilo treba opraviti z lupilcem (za krompir).