title: 2004/913/ES: Priporočilo Komisije z dne 14. decembra 2004 o spodbujanju ustreznega sistema prejemkov direktorjev javnih družbBesedilo velja za EGP.

text:
               29.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 385/55

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 14. decembra 2004
   o spodbujanju ustreznega sistema prejemkov direktorjev javnih družb
   (Besedilo velja za EGP)
   (2004/913/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Maja 2003 je Komisija sprejela sporočilo „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja družb v Evropski uniji – načrt za napredek“ (1). Poleg več predlogov za okrepitev pravic delničarjev in posodobitev upravnega odbora oz. uprave sporočilo predvideva pobudo za spodbujanje ustreznega regulativnega sistema za prejemke direktorjev v državah članicah.

               (2)

               Oblika, struktura in raven prejemkov direktorjev so vprašanja, ki sodijo v pristojnost družb in njihovih delničarjev. To bi moralo olajšati zaposlovanje in zadržanje direktorjev, ki imajo kvalitete, potrebne za vodenje družbe. Vendar pa so prejemki eno od ključnih področij, kjer imajo izvršni direktorji lahko navzkrižje interesov in na katerem je treba ustrezno upoštevati interese delničarjev. Sistemi prejemkov bi zato morali biti podvrženi primernemu nadzoru upravljanja družb, ki bi moral temeljiti na ustreznih pravicah do obveščanja. Pri tem je pomembno, da se v celoti upošteva raznolikost sistemov upravljanja družb v Skupnosti, ki odražajo različne poglede, ki jih imajo države članice na vloge družb in organov, odgovornih za določanje politike prejemkov direktorjev in prejemkov posameznih direktorjev.

               (3)

               Razkritje natančnih in pravočasnih informacij s strani izdajateljev vrednostnih papirjev zagotavlja trajno zaupanje vlagateljev in je pomembno sredstvo za spodbujanje dobrega upravljanja družb v celotni Skupnosti. Zato je pomembno, da javne družbe prikažejo ustrezno transparentnost v poslih z vlagatelji, tako da jim omogočijo, da izrazijo svoje mnenje.

               (4)

               Pri izvajanju tega priporočila bi morale države članice upoštevati posebnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe in bi morale preprečiti, da bi bili različni tipi kolektivnih naložbenih podjemov po nepotrebnem različno obravnavani. Glede kolektivnih naložbenih podjemov, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (2), ta direktiva že določa vrsto specifičnih mehanizmov upravljanja. Da pa bi se izognili nepotrebnemu različnemu obravnavanju kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki niso usklajeni na ravni Skupnosti, bi morale države članice upoštevati, ali in v kakšnem obsegu za te neusklajene kolektivne naložbene podjeme veljajo enakovredni mehanizmi upravljanja.

               (5)

               Delničarjem bi bilo treba zagotoviti jasen in celovit pregled politike prejemkov družbe. Takšno razkritje bi omogočilo delničarjem oceno pristopa družbe k prejemkom in okrepilo odgovornost družbe do delničarjev. Vključevati bi moralo elemente v zvezi z nadomestili. Vendar pa družba zato ne bi smela biti zavezana razkriti kakršne koli poslovno občutljive informacije, ki bi lahko škodile strateškemu položaju družbe.

               (6)

               Ustrezno transparentnost bi bilo treba zagotoviti tudi pri politiki v zvezi z oblikovanjem direktorskih pogodb. To bi moralo zajemati razkritje informacij o vprašanjih, kot so odpovedni roki in odpravnine v primeru odpovedi pogodb, ki so neposredno povezani s prejemki direktorjev.

               (7)

               Da bi delničarji lahko učinkovito izrazili svoje mnenje in imeli možnost za razpravljanje o politiki prejemkov na podlagi izčrpnega razkritja, ne da bi jim zato bilo treba sprožiti postopek predložitve sklepa delničarjev, bi morala biti politika prejemkov jasno uvrščena na dnevni red letne skupščine delničarjev.

               (8)

               Da bi povečali odgovornost, bi morala biti politika prejemkov na letni skupščini delničarjev predložena v glasovanje. Glasovanje na skupščini bi lahko imelo posvetovalno vlogo, da se pravice pristojnih organov, odgovornih za prejemke direktorjev, ne bi spremenile. Posvetovalno glasovanje ne bi vsebovalo nobene obveznosti niti glede spremembe pogodbenih upravičenosti direktorjev do prejemkov niti glede spremembe politike prejemkov.

               (9)

               Poleg tega bi delničarji morali razpolagati z informacijami, na podlagi katerih bi lahko sprožili odgovornost posameznih direktorjev za prejemke, ki jih zaslužijo ali so jih zaslužili. Razkritje prejemkov posameznih direktorjev družbe, izvršnih kot neizvršnih ter članov uprave ali nadzornega sveta, v predhodnem poslovnem letu, je zato pomembno za oceno prejemkov glede na celotno poslovanje družbe.

               (10)

               Sheme gibljivih prejemkov, v skladu s katerimi direktorji prejmejo plačilo v obliki delnic, delniških opcij ali v obliki katere druge pravice do pridobitve delnic, oziroma na podlagi katerih se prejemki preračunajo glede na gibanje cen delnic, kot vse znatne spremembe teh shem, bi bilo treba predložiti v predhodno odobritev na letni skupščini delničarjev. Odobritev bi morala biti omejena na shemo prejemkov in na pravila, ki se uporabljajo za določitev posameznih prejemkov v okviru sheme, in ne na posamezne prejemke direktorjev, ki izhajajo iz uporabe te sheme.

               (11)

               Zaradi pomembnosti vprašanja prejemkov direktorjev je primerno spremljati izvajanje tega priporočila ter, v primeru nezadostnega izvajanja, preučiti nadaljnje ukrepe –

         PRIPOROČA:
   Oddelek I
   Področje uporabe in opredelitve pojmov
   1.   Področje uporabe

               1.1

               Države članice bi morale sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da javne družbe, ki imajo statutarni sedež na njihovem ozemlju, upoštevajo to priporočilo. Vendar pa bi morale ustrezno upoštevati tudi specifične lastnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki jih ureja Direktiva 85/611/EGS. Države članice bi morale prav tako presoditi specifične lastnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, za katere ta direktiva ne velja in katerih edini namen je naložba denarja investitorjev v različne nabore sredstev ter ne poskušajo pridobiti pravnega ali upravljalskega nadzora nad katerim koli izdajateljem osnovnih naložb.

               1.2

               Poleg tega bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da javne družbe, ki niso registrirane v eni od držav članic, vendar pa so njihove delnice primarno uvrščene na organizirani trg vrednostnih papirjev na njihovem ozemlju, upoštevajo določbe tega priporočila.

               1.3

               Države članice bi morale zagotoviti, da se to priporočilo uporablja za prejemke generalnih direktorjev, v okoliščinah, ko slednji niso člani upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa javne družbe.

         2.   Opredelitve pojmov za namene tega priporočila

               2.1

               „Direktor“ pomeni katerega koli člana upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa javne družbe.

               2.2

               „Javna družba“ pomeni družbo, katere delnice so uvrščene na organiziran trg v smislu Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah.

         Oddelek II
   Politika prejemkov
   3.   Razkritje politike prejemkov direktorjev

               3.1

               Vsaka javna družba bi morala razkriti obračun v zvezi s politiko prejemkov družbe („poročilo o prejemkih“). Poročilo bi moralo biti del neodvisnega poročila o prejemkih in/ali vključeno v letnem računovodskem izkazu in letnem poslovnem poročilu ali v pojasnilih k letnim računovodskim izkazom družbe. Poročilo o prejemkih bi moralo biti objavljeno tudi na spletišču javne družbe.

               3.2

               Obračun prejemkov bi moral obravnavati predvsem politiko družbe o prejemkih direktorjev za naslednje poslovno leto in, če je to primerno, za naslednja leta. Vsebovati bi moral tudi pregled o tem, kako se je izvajala politika prejemkov v prejšnjem poslovnem letu. Posebna pozornost bi morala biti posvečena morebitnim znatnim spremembam politike prejemkov javne družbe v primerjavi s prejšnjim poslovnim letom.

               3.3

               Obračun prejemkov bi moral navajati vsaj naslednje informacije:

                           (a)

                           razlago relativne pomembnosti variabilnega in fiksnega dela prejemkov direktorjev;

                           (b)

                           zadostne informacije o merilih za uspešnost, ki so podlaga za določanje morebitne upravičenosti do delniških opcij, delnic ali variabilnega dela prejemkov;

                           (c)

                           zadostne informacije o povezavi med prejemki in uspešnostjo;

                           (d)

                           glavne parametre in utemeljitve za morebitno letno shemo bonusov in druge nedenarne ugodnosti;

                           (e)

                           opis glavnih značilnosti pokojninskega načrta dodatnega pokojninskega zavarovanja ali ukrepov zgodnjega upokojevanja direktorjev.

                     Vendar pa razkritje teh podatkov v obračunu prejemkov v nobenem primeru ne bi smelo povzročiti razkritja poslovno občutljivih podatkov.

               3.4

               Obračun prejemkov bi moral tudi povzeti in razložiti politiko javne družbe v zvezi s pogoji pogodb izvršnih direktorjev. Med drugim bi moral vključevati informacije o trajanju pogodb, sklenjenih z izvršnimi direktorji, o odpovednih rokih, ki se uporabljajo, in podrobnosti o določbah v zvezi z odpravninami v primeru odpovedi in drugimi plačili, povezanimi s predčasno prekinitvijo pogodbe za izvršne direktorje.

               3.5

               Razkriti bi bilo treba tudi informacije o pripravljalnem postopku in postopku odločanja, ki se uporabljata pri določanju politike prejemkov direktorjev za javno družbo. Če je primerno, bi morale biti vključene tudi informacije o nalogah in pooblastilih ter sestavi komisije za prejemke, imena zunanjih svetovalcev, ki so sodelovali pri določanju politike prejemkov, in vloga letne skupščine delničarjev.

         4.   Glasovanje delničarjev

               4.1

               Brez poseganja v vlogo ali organizacijo pristojnih organov, odgovornih za določanje prejemkov direktorjev, bi morala biti politika prejemkov ali kakršna koli znatna sprememba politike prejemkov izrecno uvrščena na dnevni red letne skupščine delničarjev.

               4.2

               Brez poseganja v vlogo in organizacijo zadevnih organov, pristojnih za določanje prejemkov direktorjev, bi moral biti obračun prejemkov dan na glasovanje na letni skupščini delničarjev. Glasovanje je lahko posvetovalno.
               Države članice pa lahko določijo, da se takšno glasovanje izvede samo, če ga zahtevajo delničarji, ki jim pripada najmanj 25 % skupnega števila glasov prisotnih ali zastopanih delničarjev na letni skupščini. To ne bi smelo posegati v pravico delničarjev, da predložijo sklep v skladu z nacionalnimi določbami.

               4.3

               Javna družba bi morala obvestiti delničarje, ki so upravičeni do prejema obvestila o skupščini, o nameri, da se predloži sklep o odobritvi obračuna prejemkov na letni skupščini delničarjev.

         Oddelek III
   Prejemki posameznih direktorjev
   5.   Razkritje prejemkov posameznih direktorjev

               5.1

               Skupne prejemke in druge ugodnosti, dodeljene posameznim direktorjem v zadevnem poslovnem letu, bi bilo treba podrobno razkriti v letnih računovodskih izkazih ali v pojasnilih k letnim računovodskim izkazom ali pa v, če je primerno, v poročilu o prejemkih.

               5.2

               Letni računovodski izkazi ali pojasnila k letnim računovodskim izkazom ali pa, če je primerno, poročilo o prejemkih bi moralo vsebovati vsaj informacije iz točk 5.3 do 5.6 za vsakega posameznika, ki je delal kot direktor javne družbe kadar koli v določenem poslovnem letu.

               5.3

               Glede prejemkov in/ali ugodnosti bi bilo treba prikazati naslednje informacije:

                           (a)

                           skupni znesek plače direktorja, ki je že izplačan ali je dolgovan, za storitve v zadevnem poslovnem letu, in kjer je primerno, sejnine, ki jih določi letna skupščina delničarjev;

                           (b)

                           prejemke in ugodnosti, ki jih je prejel od katere koli družbe, ki je del iste skupine;

                           (c)

                           prejemke, izplačane v obliki udeležbe na dobičku in/ali bonusa, in razloge za dodelitev teh bonusov in/ali udeležbe pri dobičku;

                           (d)

                           kjer so takšni prejemki zakonsko dovoljeni, kakršne koli znatne dodatne prejemke, izplačane direktorjem za posebne storitve zunaj obsega običajnih funkcij direktorja;

                           (e)

                           nadomestilo, izplačano ali izplačljivo vsakemu nekdanjemu izvršnemu direktorju v zvezi s prekinitvijo njegovih dejavnosti v zadevnem poslovnem letu;

                           (f)

                           skupno ocenjeno vrednost nedenarnih ugodnosti, ki se štejejo za prejemke, ki niso zajeti v točkah (a) do (e).

               5.4

               Glede delnic in/ali pravic do pridobitve delniških opcij in/ali vseh drugih spodbujevalnih delniških shem bi bilo treba prikazati naslednje informacije:

                           (a)

                           število s strani družbe ponujenih delniških opcij ali dodeljenih delnic v določenem poslovnem letu in njihove pogoje uporabe;

                           (b)

                           število izvršenih delniških opcij v zadevnem poslovnem letu ter za vsako od njih število zadevnih delnic in izvršilno ceno ali vrednost udeležbe v spodbujevalni delniški shemi ob koncu poslovnega leta;

                           (c)

                           število neizvršenih delniških opcij ob koncu poslovnega leta, njihovo izvršilno ceno, datum izvršitve in glavne pogoje za izvršitev teh pravic;

                           (d)

                           kakršne koli spremembe določb in pogojev obstoječih delniških opcij, do katerih pride v poslovnem letu.

               5.5

               V zvezi s pokojninskim načrtom dodatnega pokojninskega zavarovanja bi bilo treba prikazati naslednje informacije:

                           (a)

                           če gre za pokojninski načrt z vnaprej opredeljenimi koristmi, v zadevnem poslovnem letu na novo pridobljene pravice direktorja do pokojnine iz pokojninskega načrta;

                           (b)

                           če gre za pokojninski načrt z vnaprej opredeljenimi premijami, podrobnosti o v zadevnem poslovnem letu plačanih prispevkih ali prispevkih, ki jih mora plačati javna družba za omenjenega direktorja.

               5.6

               Če te dovoljuje nacionalna zakonodaja ali statut javne družbe, bi bilo treba prikazati zneske, ki jih je družba ali katera koli hčerinska družba ali družba, vključena v konsolidirane letne računovodske izkaze družbe, plačala v obliki posojil, predplačil in poroštev za vsako posamezno osebo, ki je opravljala funkcije direktorja kadar koli v zadevnem poslovnem letu, vključno z dolgovanimi zneski in obrestno mero.

         Oddelek IV
   Prejemki v obliki delnic
   6.   Odobritev delničarjev

               6.1

               Sheme, v skladu s katerimi direktorji prejmejo prejemke v obliki delnic, delniških opcij ali v obliki katere druge pravice za pridobitev delnic ali se v skladu z njimi predvideva prejemke na podlagi gibanja cen delnic, bi morali pred njihovim sprejemom s sklepom odobriti delničarji na letni skupščini delničarjev. Odobritev bi se morala nanašati na shemo samo in ne na dodelitev takšnih prejemkov v obliki delnic v skladu z omenjeno shemo posameznim direktorjem.

               6.2

               Odobritev na letni skupščini delničarjev bi bilo treba pridobiti za naslednje:

                           (a)

                           dodelitev prejemkov v obliki delnic direktorjem, vključno z delniškimi opcijami;

                           (b)

                           določitev njihovega največjega števila in glavnih pogojev za postopek dodelitve;

                           (c)

                           obdobje, v katerem je mogoče izvršiti opcije;

                           (d)

                           pogoje za kakršno koli naknadno spremembo izvršilne cene opcij, če je to primerno in zakonsko dovoljeno;

                           (e)

                           kakršne koli druge dolgoročne spodbujevalne sheme, do katerih so direktorji upravičeni in ki niso ponujene drugim zaposlenim pod podobnimi pogoji.

               6.3

               Na letni skupščini delničarjev bi bilo treba določiti skrajni rok, v katerem lahko organ, ki je odgovoren za prejemke direktorjev, dodeli te vrste nadomestil posameznim direktorjem.

               6.4

               Vse znatne spremembe določb in pogojev shem bi morali, preden so te sheme sprejete, odobriti tudi delničarji s sklepom na letni skupščini delničarjev. V teh primerih bi bilo treba delničarje obvestiti o celoti pogojev predlaganih sprememb in bi jim bilo treba razložiti učinke predlaganih sprememb.

               6.5

               Če takšne načrte dovoljuje nacionalna zakonodaja ali statut javne družbe, bi morali delničarji odobriti tudi kakršen koli načrt znižanja cen opcij, v skladu s katerim se dodeli pravice do vpisa delnic po ceni, ki je nižja od tržne vrednosti delnice na dan, ko je določena cena delnic, ali po povprečju tržnih vrednosti za določeno število dni pred datumom, ko je določena izvršilna cena.

               6.6

               Točke 6.1 do 6.4 ne bi smele veljati za sheme, v okviru katerih je udeležba pod podobnimi pogoji ponujena zaposlenim v javni družbi ali kateri koli hčerinski družbi, v kateri so zaposleni upravičeni do udeležbe pri shemi, in ki so bile potrjene na letni skupščini delničarjev.

         Oddelek V
   Informiranje in končne določbe
   7.   Informiranje

               7.1

               Pred letno skupščino delničarjev, na kateri se predloži osnutek sklepa v skladu s točko 6.1 in v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali statutom javne družbe, bi bilo treba delničarjem dati na voljo informativno obvestilo v zvezi s sklepom.
               Obvestilo bi moralo vsebovati celotno besedilo shem prejemkov v obliki delnic ali opis njihovih poglavitnih pogojev ter imena udeležencev shem. V obvestilu bi moral biti določen tudi odnos med temi shemami in skupno politiko prejemkov direktorjev.
               Osnutek sklepa bi se moral jasno sklicevati na samo shemo ali povzetek njenih poglavitnih pogojev.

               7.2

               Delničarjem bi morali biti na voljo tudi podatki o tem, kako namerava družba zagotoviti delnice, ki so potrebne za izpolnitev njenih obveznosti iz spodbujevalnih shem. Predvsem bi moralo biti jasno navedeno, ali družba načrtuje nakup potrebnih delnic na trgu, ali so to njene lastne delnice, ali pa bo izdala nove delnice.

               7.3

               Na voljo bi moral biti tudi pregled stroškov sheme za družbo glede na načrtovano uporabo.

               7.4

               Te informacije bi morale biti objavljene na spletišču javne družbe.

         8.   Končne določbe

               8.1

               Države članice so pozvane, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje uporabe tega priporočila do 30. junija 2006 ter da uradno obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, da bi Komisiji omogočile natančno spremljanje stanja in na podlagi tega ocenitev potrebe za sprejem dodatnih ukrepov.

               8.2

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 14. decembra 2004

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  COM(2003) 284 konč.

      (2)  UL L 375, 31.12.1985, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/39/ES (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).


title: 2014/761/EU: Priporočilo Komisije z dne 29. oktobra 2014 o uporabi pravil notranjega trga z energijo med državami članicami EU in pogodbenicami Energetske skupnosti

text:
               31.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 311/82

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 29. oktobra 2014
   o uporabi pravil notranjega trga z energijo med državami članicami EU in pogodbenicami Energetske skupnosti

      (2014/761/EU)

   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je pogodbenica Energetske skupnosti, katere cilj je vzpostavitev enotnega regulatornega prostora za trge z energijo v Evropi.

               (2)

               Pogodbenice (1) Energetske skupnosti nameravajo s prilagoditvijo zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo ter njeno vključitvijo v nacionalno zakonodajo integrirati svoje trge z energijo z notranjim trgom EU z energijo.

               (3)

               Ključna načela zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo so določena v Direktivi 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (2), Direktivi 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (3), Uredbi (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (4) in Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5), ki se v državah članicah uporabljajo od 3. marca 2011. Poleg tega so pomembna pravila zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo določena v pravno zavezujočih kodeksih omrežij in smernicah, ki so bili sprejeti na podlagi navedene zakonodaje in so delno še v pripravi.

               (4)

               Pogodbenice Energetske skupnosti morajo zgoraj navedeni direktivi in uredbi prenesti do 1. januarja 2015 (6) ter z istim datumom začeti uporabljati izvedbene ukrepe, razen nekaterih izjem. Poleg tega se kodeksi omrežij in smernice postopoma vključujejo v pravni red Energetske skupnosti.

               (5)

               Predvideno je, da pogodbenice prenesejo dodatno zakonodajo EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zlasti Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/89/ES z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (7), Uredbo (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (8) ter Uredbo (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (9).

               (6)

               Geografsko ozemlje, na katerem se uporablja zakonodaja EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, zajema celotno ozemlje EU.

               (7)

               Energetska skupnost je 23. septembra 2014 sprejela razlago Ministrskega sveta v skladu s členom 94 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, da bi se v pravnih aktih Energetske skupnosti, ki vključujejo zakonodajo Evropske unije, pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transakcije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj, zmogljivosti omrežja ter povezovalni vodi med pogodbenicami in državami članicami EU obravnavali na enak način, kot se obravnavajo zadevni pretok, uvoz, izvoz, transakcije, zmogljivosti in infrastruktura med pogodbenicami na podlagi zakonodaje Energetske skupnosti.

               (8)

               Enotna obravnava čezmejnih pretokov, čezmejnih transakcij in čezmejne infrastrukture (povezovalnih vodov) med vsemi podpisnicami Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti je pomemben element enotnega regulatornega prostora za trgovanje z zemeljskim plinom in električno energijo ter je nepogrešljiv element pri doseganju ciljev Energetske skupnosti. Poleg tega je potrebno sodelovanje med Regulativnim odborom Energetske skupnosti in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev v zvezi z njenimi odločitvami, da se olajša integracija pogodbenic na notranji trg EU z energijo –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo k sodelovanju z nacionalnimi organi in gospodarskimi subjekti pogodbenic Energetske skupnosti pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo med pogodbenicami in državami članicami EU.

               2.

               Države članice, vključno z regulativnimi organi, ki jih morajo imenovati v skladu z zakonodajo o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in gospodarski subjekti se pozivajo, da pri uporabi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo pri kakršnem koli sklicevanju na

                           (a)

                           pretok, uvoz in izvoz energije ter trgovinske transkacije in transakcije, namenjene izravnavi odstopanj;

                           (b)

                           zmogljivost omrežja;

                           (c)

                           obstoječo ali novo infrastrukturo za zemeljski plin in električno energijo,

                     ki prečkajo meje, cone, območja vstopa in izstopa ter nadzora med državami članicami, upoštevajo tudi pretok, uvoz, izvoz, transakcije, zmogljivosti in infrastrukturo, ki prečkajo meje med pogodbenicami in državami članicami EU.

               3.

               Sklicevanja v zakonodaji EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo na sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti bi se morala razumeti, kot da vključujejo sodelovanje in skupne dejavnosti med nacionalnimi institucijami, organi in gospodarskimi subjekti držav članic in pogodbenic.

               4.

               Kadar se pravni akti zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo sklicujejo na „vpliv“ na eno ali več držav članic, bi se tako sklicevanje moralo razumeti tudi kot vpliv na pogodbenice ali na pogodbenico in državo članico.

               5.

               Kadar je pristojna za sprejemanje odločitev na podlagi zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo, se Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev poziva k sodelovanju z Regulativnim odborom Energetske skupnosti, pri čemer je Odbor pristojen na podlagi pravnega reda Energetske skupnosti, da se omogoči sprejetje skladnih aktov obeh organov.

               6.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, gospodarske subjekte in Regulativni odbor Energetske skupnosti.

      V Bruslju, 29. oktobra 2014

            Za Komisijo

         Günther OETTINGER

            Podpredsednik

      (1)  Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Republika Moldavija, Republika Črna gora, Republika Srbija, Ukrajina in Misija Združenih narodov za začasno upravo na Kosovu v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244.

      (2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

      (3)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

      (4)  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

      (5)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

      (6)  Z nekaj izjemami, ki so določene v pravnem redu Energetske skupnosti. Podrobnosti so na voljo na http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS.

      (7)  UL L 33, 4.2.2006, str. 22.

      (8)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

      (9)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2016

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/81

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2016
   2013/C 217/20
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav ali vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2012 in podal mnenje o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2015.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je Komisija 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Komisija je 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Španijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo prekomerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti zelo visoka raven notranjega in zunanjega dolga še naprej ogrožata rast in finančno stabilnost; bančni sektor je v postopku dokapitalizacije in prestrukturiranja, tudi z uporabo javnih sredstev; togost na proizvodnem trgu in trgu dela prispeva k visoki brezposelnosti, ki še narašča in na splošno ovira prilagoditev gospodarstva. Čeprav prilagoditev poteka, zahteva obsežnost potrebne korekcije nenehno odločno politično ukrepanje na področjih proizvodnega trga, storitvenega trga, trga dela, finančnega sektorja ter javnih financ.

               (9)

               Španija je 30. aprila 2013 predložila nacionalni program reform za leto 2013 in program za stabilnost, ki zajema obdobje 2012–2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, na splošno verjeten za leto 2013, leta 2014 in pozneje pa se lahko v primerjavi s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013 pojavijo nekatera negativna tveganja. Čeprav bo glede na napovedi v programu za stabilnost rast v obdobju 2014–2016 nižja v primerjavi s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013, slednja temelji na predpostavki nespremenjene politike in zato ne upošteva fiskalne konsolidacije, ki bo potrebna za dosego proračunskih ciljev v programu za stabilnost. Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je znižati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2016. Konsolidacija temelji zlasti na omejevanju odhodkov z znižanjem deleža odhodkov v obdobju 2012–2016 za 3,7 odstotne točke in tudi na nekaterih ukrepih za povečanje prihodkov. Na podlagi (preračunanega) strukturnega salda (5) znaša v programu za stabilnost načrtovano letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja za leta od 2013 do 2016 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % oziroma 0,9 % BDP. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja program za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračunskega položaja, ki naj bi bil dosežen do leta 2018. Srednjeročni cilj je ambicioznejši od zahtev iz Pakta za stabilnost in rast. Predvidena hitrost prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju 2017–2018 predstavlja zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega cilja. V programu za stabilnost je predvideno, da bo delež javnega dolga najvišji leta 2016, nato pa se bo predvidoma začel zmanjševati.
               Potek prilagoditve primanjkljaja in dolga je odvisen od negativnih tveganj. Ukrepi, na katerih temeljijo cilji glede primanjkljaja, niso dovolj podrobno opredeljeni, zlasti na regionalni ravni. Za leto 2016 program za stabilnost ne vsebuje nobenih ukrepov, veljavnost prejšnjih začasnih ukrepov pa je podaljšana samo do leta 2014. V zvezi z načrtovanimi prihranki zaradi reforme lokalne uprave obstajajo znatna tveganja glede izvajanja. Poleg tega obstajajo negotovosti glede gospodarskih razmer, stanja na trgu dela in finančnega položaja ter gibanja prihodkov v okviru dolgotrajnih velikih makroekonomskih neravnotežij. Polno izvajanje sprejete reforme predčasnega upokojevanja in dogovor o dejavniku vzdržnosti bi ublažila tveganja za sistem socialne varnosti. Dodatno tveganje izhaja iz pogojnih obveznosti, ki so povezane s shemami/jamstvi za zavarovanje premoženja. Dosežen je bil velik napredek pri poročanju o izvrševanju proračuna, vendar obstajajo možnosti za bolj pregledno in pravočasno izvajanje preventivnih in zmanjševalnih mehanizmov zakona o proračunski stabilnosti. Manjka sistematično in pravočasno poročanje o zaostalih plačilih na ravni države, zaradi velike količine katerih je bila potrebna ad hoc shema za poplačila. Vzpostavitev neodvisnega fiskalnega sveta zaostaja za časovnim načrtom. Predlagan pregled pravil o indeksaciji za vse javne prihodke in odhodke bi omogočil proračunske prihranke ter boljšo odzivnost cen na gospodarske razmere. Nacionalni program reform priznava tudi potrebo po nadaljnjem izboljšanju stroškovne učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo in farmacevtske izdelke, na primer s pregledom referenčnih cen in centralizacijo nabave farmacevtskih izdelkov ali razširitvijo doplačil.

               (11)

               Čeprav je bilo leta 2012 opravljeno znatno uravnoteženje relativne davčne obremenitve v smeri davkov na potrošnjo in okolje, ostaja delež davkov glede na BDP v Španiji med najnižjimi v Uniji. Učinkovitost davčnega sistema je mogoče še dodatno izboljšati s povečanjem deleža rasti prijaznejših posrednih davkov ter bojem proti davčnim goljufijam in utajam, kar je v skladu s prizadevanji za fiskalno konsolidacijo. Španija je sprejela nekaj ukrepov za omejitev davčnih ugodnosti pri obdavčitvi pravnih oseb, vendar so glede na visoko zasebno zadolženost potrebna dodatna prizadevanja.

               (12)

               Program prilagoditve finančnega sektorja poteka po načrtih. Zlasti so bile izvedene potrebne dokapitalizacije in vzpostavljena družba za upravljanje premoženja Sareb. Prestrukturiranje bank v skladu s sklepi, sprejetimi na podlagi pravil o državni pomoči, bo potrebno v naslednjih letih še naprej spremljati. Za sprostitev omejitev pri financiranju in likvidnostnih omejitev za podjetja je Španija leta 2012 izvedla obsežen načrt odplačila poslovnih obveznosti regionalnih in lokalnih oblasti do podjetij (27,3 milijarde EUR) in uvedla številne pobude za razširitev možnosti financiranja za podjetja. V letu 2013 je predvidena razširitev tega načrta.

               (13)

               Stanje na trgu dela ostaja kritično. V začetku leta 2013 se je stopnja brezposelnosti povečala na 27 %, med drugim zaradi prilagoditve gospodarstva stran od domačega povpraševanja in gradbeništva v razmerah togosti na trgu ter neusklajenosti spretnosti in kvalifikacij s potrebami na trgu. Zlasti zaskrbljujoče je močno povečanje stopnje brezposelnosti mladih na 56 % in porast dolgotrajne brezposelnosti na 44,4 % celotne brezposelnosti konec leta 2012. Razpoložljivi podatki kažejo, da je reforma trga dela iz leta 2012 začela učinkovati v smeri večje notranje prožnosti (znotraj podjetij), nekolikšnega zmanjšanja stroškov odpuščanja in povečanja zmernosti v plačni politiki. Uradna ocena reforme glede na njene opredeljene cilje z namenom, da se jo po potrebi dopolni, je bila v nacionalnem programu reform napovedana za julij 2013. Reforme na področju aktivnih politik trga dela zaostajajo, ukrepi za posodobitev in okrepitev javnega zavoda za zaposlovanje so še vedno potrebni, nedavno sprejeto odprtje trga za zasebne agencije za posredovanje zaposlitev pa še ne deluje v celoti, enako velja tudi za sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi javnimi zavodi za zaposlovanje (enotni zaposlitveni portal).

               (14)

               Velik delež brezposelnih brez formalne izobrazbe (35 %) ter neustrezno vrednotenje izobrazbe in usposobljenosti na trgu dela prispevata k visoki stopnji brezposelnosti pri mladih ter tudi k dolgoročni brezposelnosti. Nacionalna strategija za zaposlovanje in podjetništvo mladih za obdobje 2013–2016, ki je bila predstavljena marca 2013, vključuje številne kratkoročne in dolgoročne ukrepe za izboljšanje zaposlitvenih priložnosti za mlade. Hkrati je bilo uvedeno dvojno poklicno usposabljanje in pilotni projekti so se začeli izvajati že leta 2012. Nacionalni program reform za leto 2013 poudarja tudi pomen hitre izvedbe reforme izobraževalnega sistema ter izboljšanja splošne kakovosti izobraževanja in usposabljanja.

               (15)

               Predvsem zaradi razmer na trgu dela, pa tudi omejene učinkovitosti socialnega varstva pri zmanjševanju revščine, so glavni ključni kazalniki Španije, ki merijo revščino in socialno izključenost, pod povprečjem EU, pri čemer so še posebej izpostavljeni otroci. Na splošno niso bile zabeležene večje izboljšave pri oblikovanju novih ukrepov politike. Nacionalni program reform ne vsebuje informacij o vsebini ali časovnem okviru za sprejetje nacionalnega akcijskega načrta o socialnem vključevanju za obdobje 2013–2016. Ključne izzive predstavljajo racionalizacija ciljev in sredstev v ustreznem okviru politike, izboljšanje upravljanja in medinstitucionalnega sodelovanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, poenostavitev postopkov za prosilce za socialno pomoč in pregled ovir za mobilnost. Določen napredek je bil zabeležen pri ukrepih za boj proti revščini otrok in izboljšanje učinkovitosti storitev za podporo družinam.

               (16)

               Šibke točke poslovnega okolja, na primer razdrobljenost domačega trga ali vstopne ovire v storitveni industriji, zavirajo ustvarjanje delovnih mest in napredovanje reform na tem področju traja dlje, kot je bilo predvideno v načrtu reform iz septembra 2012. Prvi osnutek zakona o enotnosti trga je vlada sprejela januarja 2013 in njegovo dokončno sprejetje v parlamentu je predvideno do konca leta 2013. Glede na ponovno potrjene zaveze v nacionalnem programu reform iz leta 2013 bo prvi osnutek zakona o poklicnih storitvah predvidoma pripravljen do konca junija 2013, zakon o podjetništvu in internacionalizaciji podjetij pa bo predvidoma dokončno sprejet pred koncem leta 2013. Kljub pričakovanim učinkom teh reform so še vedno možnosti za dodatno olajšanje pogojev za vstop na trg in izstop iz njega, zlasti s skrajšanjem časa, potrebnega za pridobitev dovoljenja za poslovanje, in s pregledom okvira za insolventnost. Poleg tega bi bilo treba odpraviti regulativne in druge ovire za rast podjetij. Kljub nedavnim reformam vstopne ovire za veleblagovnice z velikimi površinami še naprej omejujejo konkurenco v maloprodajnem sektorju. Septembra 2012 je vlada sprejela osnutek zakona za združitev nacionalnega organa za konkurenco z nadzornimi in regulativnimi organi v šestih sektorjih v en sam organ, in sicer nacionalno komisijo za trge in konkurenco. Cilj te reforme je dosledna uporaba načel konkurence v različnih gospodarskih sektorjih. Odprava davčnih olajšav za plačilo hipotekarnih obresti in odplačil v letu 2012 je bila ključna za preusmeritev spodbud stran od lastništva, toda prizadevanja za oblikovanje večjega in učinkovitejšega najemniškega trga, ki bi tudi podpiral mobilnost delavcev, so še vedno na začetni stopnji.

               (17)

               Primanjkljaj v tarifnih prihodkih od električne energije, ki pomeni potencialno obsežne pogojne obveznosti za proračun in nezanemarljiva makroekonomska tveganja, še ni bil dokončno obravnavan, saj so bili ukrepi iz leta 2012 in začetka leta 2013 nezadostni. V nacionalnem programu reform za leto 2013 je vlada napovedala, da bo osnutek zakona o nadaljnjem preoblikovanju sektorja električne energije predstavila do konca junija 2013. Konkurenčnost na maloprodajnem trgu električne energije je mogoče še izboljšati. Prometna infrastruktura je obsežna, vendar obstajajo možnosti za strožjo ureditev izbiranja naložb in za prednostno obravnavo učinkovitega vzdrževanja obstoječih omrežij. Načrtovana ustanovitev neodvisnega organa za opazovanje bi pri tem pomagala. Hkrati pa tehnične in pravne ovire onemogočajo konkurenco na področju tovornega in potniškega železniškega prometa.

               (18)

               Visoko decentraliziran sistem zahteva okrepljeno usklajevanje med različnimi javnimi upravami, in sicer za zmanjšanje stroškov ter omejitev upravnega bremena za podjetja in gospodinjstva. V ta namen je bilo izvedenih ali se še izvaja več pobud. Vlada je posebej februarja 2013 predstavila osnutek zakona o reformi lokalne uprave (ki naj bi ga parlament sprejel do konca leta 2013), ustanovljen pa je bil tudi odbor za reformo javne uprave. Zadevni odbor bo podal predloge za reformo španske javne uprave do konca junija 2013. Reforme za izboljšanje delovanja sodnega sistema so v teku, toda pri nekaterih ukrepih se kopičijo zamude, še vedno pa obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti španskega sodstva.

               (19)

               Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla celovito analizo ekonomske politike Španije. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi to, ali sta skladna s pravili in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 9 v nadaljevanju.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. V oceni ugotavlja, da je predlagan načrt reform celovit in gre v pravo smer. Hkrati je v oceni poudarjena nujnost sprejetja in uspešne izvedbe manjkajočih reform, da bi te lahko začele zagotavljati pričakovane pozitivne učinke. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 in 9 v nadaljevanju.

               (22)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (7). Španija bi tudi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti, da se navedena priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2013–2014 ukrepa, tako da:

               1.

               Zagotovi strukturni fiskalni napor kot zahteva priporočilo Sveta, izdano v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in tako zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2016. V ta namen izvede ukrepe, sprejete v načrtih proračunov za leto 2013 na vseh ravneh upravljanja, in okrepi srednjeročno proračunsko strategijo z zadostno opredeljenimi strukturnimi ukrepi za obdobje 2014–2016. Trajna odprava fiskalnih neravnotežij je odvisna od verodostojnega izvajanja ambicioznih strukturnih reform, ki bi povečale sposobnost prilagajanja ter možnosti za rast in zaposlovanje. Si po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja prizadeva za primerno hitro strukturno prilagajanje za dosego srednjeročnega cilja do leta 2018. Zagotovi strogo in pregledno izvrševanje preventivnih in popravljalnih ukrepov iz sistemskega zakona o stabilnosti proračuna. Pred koncem leta 2013 ustanovi neodvisen fiskalni organ, ki bo zagotavljal analize in svetovanje ter spremljal skladnost fiskalne politike z nacionalnimi fiskalnimi pravili in fiskalnimi pravili na ravni EU. Izboljša učinkovitost in kakovost javne porabe na vseh ravneh upravljanja ter izvede sistematični pregled večjih postavk odhodkov do marca 2014. Poveča stroškovno učinkovitost v sektorju zdravstvenega varstva ter hkrati ohrani dostopnost za ranljive skupine, na primer z zmanjšanjem odhodkov bolnišnic za farmacevtske izdelke, krepitvijo usklajevanja med različnimi vrstami oskrbe in izboljšanjem spodbud za učinkovito uporabo virov. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalega zneska zaostalih plačil s strani države, se izogiba njihovemu nadaljnjemu kopičenju in redno objavlja podatke o neporavnanih zneskih. Sprejme zakon o dezindeksaciji za zmanjšanje stopnje togosti cen na področju javnih odhodkov in prihodkov dovolj zgodaj, da bo začel veljati v začetku leta 2014, ter preuči dodatne ukrepe za omejitev uporabe določb o indeksaciji. Do konca leta 2013 dokonča zakonodajo o dejavniku vzdržnosti za zagotovitev dolgoročne finančne stabilnosti pokojninskega sistema, vključno z zvišanjem dejanske upokojitvene starosti tako, da upokojitveno starost ali pokojninske prejemke prilagodi glede na spremembe pričakovane življenjske dobe.

               2.

               Do marca 2014 izvede sistematični pregled davčnega sistema. Preuči nadaljnje omejevanje davčnih odhodkov pri neposrednem obdavčenju, razišče možnosti za dodatno omejitev uporabe znižanih stopenj DDV in sprejme dodatne ukrepe na področju okoljskega obdavčenja, zlasti kar zadeva trošarine in davke na gorivo. Sprejme nadaljnje ukrepe za omejitev davčnih ugodnosti pri obdavčitvi pravnih oseb. Okrepi boj proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu.

               3.

               Izvede program za finančni sektor za dokapitalizacijo finančnih institucij, vključno z ukrepi, sprejetimi novembra 2012, ki spodbujajo nebančna posredništva.

               4.

               Do julija 2013 dokonča oceno reforme trga dela iz leta 2012, ki zajema vse njene cilje in ukrepe, in predstavi potrebne spremembe do septembra 2013. Do julija 2013 sprejme nacionalni načrt zaposlovanja za leto 2013 in hitro izvede v rezultate usmerjeno reformo aktivnih politik trga dela, vključno s krepitvijo ciljne usmerjenosti in učinkovitosti svetovanja. Okrepi in posodobi javne zavode za zaposlovanje za zagotovitev učinkovite, posamezniku prilagojene pomoči za brezposelne v skladu z njihovim profilom in potrebah po usposabljanju. Poveča učinkovitost programov za prekvalifikacijo starejših in nizkokvalificiranih delavcev. Popolnoma usposobi enotni zaposlitveni portal in pospeši izvajanje javno-zasebnega sodelovanja na področju posredovanja zaposlitev za zagotovitev njegove učinkovite uporabe že v letu 2013.

               5.

               Izvede ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih iz strategije za podjetništvo in zaposlovanje mladih za obdobje 2013–2016, na primer prek „jamstva za mlade“, ter pozorno spremlja njihovo učinkovitost. Nadaljuje prizadevanja za povečanje ustreznosti izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe na trgu dela, za zmanjšanje predčasnega opuščanja šolanja ter za porast vseživljenjskega učenja, in sicer z razširitvijo uporabe dvojnega poklicnega usposabljanja prek okvirov sedanje pilotne faze in z uvedbo celovitega sistema spremljanja uspešnosti učencev do konca leta 2013.

               6.

               Sprejme in izvede potrebne ukrepe za zmanjšanje števila ljudi, ki jim grozi revščina in/ali socialna izključenost, tako da okrepi aktivne politike trga dela za izboljšanje zaposljivosti ljudi, ki so oddaljeni od trga dela, in z izboljšanjem ciljne usmerjenosti ter povečevanjem učinkovitosti in uspešnosti ukrepov podpore, vključno s kakovostnimi storitvami za podporo družinam.

               7.

               Nujno sprejme in izvede osnutek zakona o enotnosti trga in pospeši vse dodatne ukrepe, ki so potrebni za njegovo naglo izvedbo. Zagotovi učinkovitost, samostojnost in neodvisnost novega regulativnega organa. Do konca leta 2013 sprejme in izvede zakon o poklicnih združenjih in storitvah, da se odpravijo kakršne koli neupravičene omejitve dostopa do in izvajanja poklicnih dejavnosti, ter zakon o podjetništvu. Preoblikuje in združi sheme za podporo internacionalizaciji podjetij. Zmanjša število postopkov za izdajanje dovoljenj, tudi za industrijske dejavnosti, in jih skrajša ter razširi uporabo pristopa „hitrega dovoljenja“ na področju maloprodaje tudi na druge dejavnosti. Pregleda okvira za insolventnost za podjetja in posameznike, vključno z omejitvijo osebne odgovornosti podjetnikov in olajšanjem druge priložnosti za propadla podjetja. Odpravi neupravičene omejitve za postavitev veleblagovnic z velikimi površinami. Do marca 2014 pregleda učinkovitost regulativnega okvira za podporo razvoju trga najemniških stanovanj.

               8.

               Odpravi primanjkljaj v tarifnih prihodkih od električne energije s sprejetjem in izvedbo strukturnih reform v sektorju električne energije do konca leta 2013. Okrepi prizadevanja za dokončanje električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami. Zmanjša pogojne obveznosti za javne finance, ki izhajajo iz nedonosne prometne infrastrukture. Ustanovi neodvisen organ za opazovanje, ki prispeva k oceni prihodnjih velikih infrastrukturnih projektov. Sprejme ukrepe za zagotovitev učinkovite konkurence na področju tovornega in potniškega železniškega prometa.

               9.

               V skladu s predloženim časovnim razporedom sprejme reformo lokalne uprave in do oktobra 2013 izdela načrt za povečanje učinkovitosti celotne javne uprave. Sprejme reforme za povečanje učinkovitosti pravosodnega sistema in izvede tiste, ki na tem področju že potekajo.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (4)  UL C 219, 24.7.2012, str. 81.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij iz programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


title: 2012/128/EU: Priporočilo Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2010

text:
               29.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 55/33

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. februarja 2012
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2010
   (2012/128/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisan v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2010 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2010 z odgovori Komisije (5)

   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2010 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2010.

      V Bruslju, 21. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. VESTAGER

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (4)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (5)  UL C 326, 10.11.2011, str. 251.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the United Kingdom’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on the United Kingdom’s convergence programme for 2012-2017

text:
                           EVROPSKA
                           KOMISIJA

                                                      Bruselj, 29.5.2013
                                                      COM(2013) 378 final

                                        Priporočilo

                                 PRIPOROČILO SVETA

       v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2013

     in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–
                                          2017

                                  {SWD(2013) 378 final}

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                                      Priporočilo

                                            PRIPOROČILO SVETA

           v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2013

         in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–
                                              2017

     SVET EVROPSKE UNIJE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2)
     Uredbe,
     ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
     16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij2, zlasti
     člena 6(1) Uredbe,
     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije3,
     ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4,
     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)      Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati
              novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
              usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je
              potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
              konkurenčnost.
     (2)      Svet je 13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših
              smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter
              21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic5, ki skupaj
              tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
              upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

     1
              UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
              UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
     3
              COM(2013) 378 final.
     4
              P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
     5
              Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.

SL                                                        2                                            SL
 ---pagebreak---      (3)    Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta,
            ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
            okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se,
            da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k
            doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.
     (4)    Svet je 6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom
            Združenega kraljestva za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi konvergenčnega
            programa Združenega kraljestva iz leta 2012 za obdobje 2012–2017.
     (5)    Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti6, ki zaznamuje začetek
            evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je
            28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o
            mehanizmu opozarjanja7, v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav
            članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.
     (6)    Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne
            stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je
            potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k
            normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti,
            odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.
     (7)    Komisija je 10. aprila 2013 v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 objavila
            rezultate poglobljenega pregleda8 za Združeno kraljestvo. Na podlagi opravljene
            analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu obstajajo makroekonomska
            neravnotežja, zaradi katerih so potrebni spremljanje in strateški ukrepi. Nadaljnjo
            pozornost bi bilo treba posvetiti predvsem makroekonomskim gibanjem na področju
            zadolženosti gospodinjstev, ki je povezana z visoko ravnijo hipotekarnih dolgov in
            značilnostmi trga stanovanjskih nepremičnin, ter neugodnim trendom na področju
            zunanje konkurenčnosti, zlasti v zvezi z izvozom blaga in šibko rastjo produktivnosti.
     (8)    Združeno kraljestvo je 30. aprila 2013 predložilo konvergenčni program za leto 2013,
            ki zajema obdobje 2012–2017, ter nacionalni reformni program za leto 2013. Da bi se
            upoštevala njuna medsebojna povezanost, sta bila programa ocenjena istočasno.
     (9)    V skladu z odstavkom 4 Protokola (št. 15) o nekaterih določbah v zvezi z Združenim
            kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska se obveznost iz člena 126(1) Pogodbe o
            delovanju Evropske unije o izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju za
            Združeno kraljestvo ne uporablja. Odstavek 5 Protokola določa, da si mora Združeno
            kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
            Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske
            skupnosti sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmeren primanjkljaj.
     (10)   Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2013 Svet v skladu z Uredbo
            Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
            proračunske napovedi v programu, verjeten. Cilj proračunske strategije, opredeljene v
            konvergenčnem programu, je do konca petletnega obdobja uresničiti ciklično
            prilagojeni proračun, ki je blizu uravnoteženemu. Javnofinančni primanjkljaj je bil
            najvišji v obdobju 2009–109, ko je znašal 11,5 % BDP, v obdobju 2012–13 pa se je po
            zaslugi enkratnih ukrepov, ki so primanjkljaj v navedenem obdobju umetno znižali za

     6
            COM(2012) 750 final.
     7
            COM(2012) 751 final.
     8
            SWD(2013) 125 final.
     9
            Obdobje 2009–10 se nanaša na poslovno leto, ki se začne 1. aprila in konča 31. marca.

SL                                                        3                                               SL
 ---pagebreak---             dve odstotni točki, zmanjšal na 5,6 % BDP. Kljub temu konvergenčni program kaže,
            da vladi ne bo uspelo ujeti roka (2014–15) za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga
            je določil Svet, saj je primanjkljaj v navedenem obdobju ocenjen na 6,0 % BDP. V
            programu je predvideno, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v obdobju 2017–18
            (tj. tri leta po roku, ki ga je decembra 2009 določil Svet), ko naj bi znašal 2,3 % BDP.
            V programu je predvideno tudi, da se bo strukturni javnofinančni primanjkljaj, kot ga
            je preračunala Komisija, nekoliko zmanjšal, in sicer s 5,6 % BDP v obdobju 2013–14
            na 5,1 % BDP v obdobju 2014–15. V obdobju od 2010–11 do 2012–13 je povprečni
            prilagojeni fiskalni napor ocenjen na 1,0 % BDP, kar je precej pod vrednostjo 1,75 %
            BDP, ki jo priporoča Svet. Glavna tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi so
            povezana z rastjo, ki zaostaja za pričakovanji zaradi še vedno visoke inflacije, ki
            zavira zasebno potrošnjo, in možnim poslabšanjem razmer v mednarodnem okolju, ki
            bi lahko negativno vplivalo na trgovino in naložbe. Konvergenčni program ne
            vključuje srednjeročnega proračunskega cilja v skladu z določbami Pakta za stabilnost
            in rast. Vlada nadaljuje z izvajanjem strategije za fiskalno konsolidacijo, vendar je
            primanjkljaj večji od napovedi, ker so odhodki zaradi delovanja avtomatskih
            stabilizatorjev višji, prihodki od davkov pa nižji od pričakovanj. Poleg tega doslej
            izvedeni ukrepi za konsolidacijo niso zadostovali, da bi zagotovili potreben fiskalni
            napor za odpravo čezmernega primanjkljaja. Tudi potencialni prihodki iz naslova
            strukturnih reform, katerih cilj je bil npr. povečanje učinkovitosti davčnega sistema s
            spremembo strukture stopenj DDV, so še vedno relativno premalo izkoriščeni. Javni
            dolg, izražen v odstotkih BDP, se je s 56,1 % v obdobju 2008–09 povečal na 90,7 % v
            obdobju 2012–13. V programu je napovedano, da se bo delež državnega dolga v
            obdobjih 2015–16 in 2016–17 povečal na 100,8 %, nato pa se v obdobju 2017–18
            zmanjšal na 99,4 %.
     (11)   Leta 2012 se je nadaljevalo tudi razdolževanje gospodinjstev, vendar zadolženost
            gospodinjstev v Združenem kraljestvu, ki znaša 96 % BDP, še vedno močno presega
            povprečje v euroobmočju in ravni razdolževanja po tem, ko si bo gospodarstvo
            opomoglo in se bodo posli na stanovanjskem trgu vrnili na običajnejšo raven, morda
            ne bo mogoče ohraniti. Zaradi pomanjkanja stanovanjskih nepremičnin njihove cene
            ostajajo visoke in nestanovitne. Zaradi kombinacije visokih cen stanovanjskih
            nepremičnin in razširjene uporabe hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero
            so gospodinjstva še posebej izpostavljena spremembam obrestnih mer in povečanju
            stopnje brezposelnosti. Vlada izvaja ukrepe za reformo zakonodaje na področju
            prostorskega načrtovanja, vendar gradnja stanovanj ostaja na nizki ravni, sistem
            načrtovanja, vključno z omejitvami v zvezi z zelenimi površinami, pa še naprej
            pomembno ovira ponudbo stanovanjskih nepremičnin. Vladni posegi, ki bolj kot
            ponudbo spodbujajo povpraševanje po stanovanjskih nepremičninah, vključno z
            nedavno napovedanim programom „Help to Buy“ (Pomoč pri nakupu), bi lahko to
            stanje še poslabšali zaradi višjih cen stanovanjskih nepremičnin in večje zadolženosti
            gospodinjstev. Sistem obdavčitve nepremičnin v Združenem kraljestvu je kombinacija
            regresivnega periodičnega davka (Council Tax) in progresivnega davka na promet z
            nepremičninami (Stamp Duty Land Tax). Zaradi kombinacije visokih cen
            stanovanjskih nepremičnin, velike obremenjenosti proračunov gospodinjstev in bolj
            odgovornih meril za odobritev posojil si številna gospodinjstva s srednjimi dohodki
            nakupa stanovanja še naprej ne bodo mogla privoščiti. S tega vidika bi lahko
            poskrbeli, da bi zasebni najem postal privlačnejša in vzdržnejša alternativa lastništvu
            stanovanj.
     (12)   Združeno kraljestvo se sooča tako z brezposelnostjo kot tudi s podzaposlenostjo, zlasti
            med mladimi. Na začetku leta 2013 je bila stopnja brezposelnosti 7,8 %, na skoraj

SL                                                 4                                                   SL
 ---pagebreak---             enaki ravni pa naj bi ostala tudi v letih 2013 in 2014. Veliko višja je raven
            brezposelnosti mladih, ki znaša 20,7 % in se vztrajno povečuje že od leta 2007, ko je
            znašala 14,3 %. Delež mladih, ki niso zaposleni in se ne šolajo ali usposabljajo, je 14,0
            %. V nasprotju s počasno rastjo BDP se je zaposlovanje v zasebnem sektorju lani
            močno povečalo, stopnji rasti produktivnosti in plač pa sta bili nizki. Združeno
            kraljestvo ima tudi presežek nizkokvalificiranih delavcev, po katerih povpraševanje
            upada, obenem pa tudi pomanjkanje delavcev s poklicnimi in tehničnimi veščinami in
            znanjem na visoki ravni, kar je eden od vzrokov za slabšo zunanjo konkurenčnost.
            Kljub temu, da je bil v zadnjih letih dosežen določen napredek, znaten delež mladih
            nima znanja, veščin in kvalifikacij, ki jih potrebujejo, da bi bili konkurenčni na trgu
            dela. Stopnja brezposelnosti med nizkokvalificiranimi delavci, starimi od 15 do 25 let,
            je 37,2 %, kar je občutno več od povprečja EU. Sedanja politika izobraževanja in
            usposabljanja se preveč osredotoča na osnovne veščine in znanja ter kvalifikacije
            2. stopnje, čeprav gospodarstvo vedno bolj zahteva višje stopnje kvalifikacij. Kljub
            prizadevanjem za povečanje kakovosti programov vajeništva, bodo treba ta
            prizadevanja še okrepiti. Zlasti je sistem kvalifikacij še vedno zelo zapleten, kar lahko
            negativno vpliva na vključevanje podjetij v programe vajeništva. Združeno kraljestvo
            bi se problematike brezposelnosti mladih in ljudi, ki niso zaposleni in se ne šolajo ali
            usposabljajo, lahko lotilo tudi tako, da bi sedanji program „Youth Contract“ (Pogodba
            za mlade) nadgradilo z izvajanjem programa „Youth Guarantee“ (Jamstvo za mlade).
     (13)   V Združenem kraljestvu stalen problem predstavljajo šibke spodbude za delo. Organi
            nameravajo izboljšati stanje z uvedbo „univerzalnega kredita“, ki bo posameznikom
            omogočil, da bodo po zaposlitvi obdržali večji delež prejetih socialnih nadomestil.
            Čeprav bi univerzalni kredit lahko pozitivno vplival na zaposlovanje, je to v veliki
            meri odvisno od učinkovitega izvajanja in podpornih storitev, vključno z interakcijo z
            drugimi nadomestili. Obenem se bodo do leta 2016 številna nadomestila za delovno
            sposobne in davčne olajšave povečevali za 1 % na leto, kar je manj od napovedane
            stopnje inflacije. Aprila 2013 je bila uvedena tudi vrsta drugih reform na področju
            nadomestil za socialno varnost. Obstaja tveganje za povečanje revščine, vključno z
            revščino med otroci, v gospodinjstvih, katerih člani ne najdejo zaposlitve. V nasprotju
            s tem pa so bili obseg, stopnja in dvig tako splošnih prejemkov kot prejemkov glede na
            premoženjsko stanje iz zmanjšanja v veliki meri izvzeti. Prvi izsledki delovnega
            programa nakazujejo, da obstaja še veliko prostora za izboljšave tako z vidika
            njegovega izvajanja kot tudi rezultatov. Združeno kraljestvo se sooča tudi z zahtevami
            po povečanju stopnje delovno aktivnih staršev in izboljšanju dostopa do
            visokokakovostnega in cenovno ugodnega otroškega varstva. V Združenem kraljestvu
            17,3 % otrok živi v gospodinjstvih, kjer starši nimajo zaposlitve, kar je drugi največji
            delež v EU. Stroški otroškega varstva v Združenem kraljestvu so trenutno med
            najvišjimi v EU, kar povzroča težave zlasti staršem samohranilcem in tistim, katerih
            dohodki predstavljajo drugi vir dohodka v gospodinjstvu. V letu 2010 so bili v
            celodnevno varstvo otrok v uradnih ustanovah otroškega varstva vključeni le 4 %
            otrok, kar je bistveno manj od povprečja EU, ki znaša 14 %.
     (14)   Skupna zadolženost podjetij v Združenem kraljestvu je dokaj visoka, vendar imajo
            nekatera podjetja težave z dostopom do posojil, poslovne naložbe pa ostajajo na zelo
            nizki ravni. Od leta 2007 so poslovne naložbe upadle bolj kot kdaj koli prej, zaradi
            česar so se bruto investicije v osnovna sredstva zmanjšale na 14,2 % BDP v letu 2012.
            To je tretji najmanjši delež v EU. Združeno kraljestvo ima tudi nizko stopnjo izdatkov
            za raziskave in razvoj, ki so se z 1,17 % BDP v letu 2001 zmanjšali na 1,09 % v letu
            2011. Poslovne naložbe so se počasi začele povečevati, saj so v letu 2012 narasle za
            4,9 %, vendar so še vedno na nizki ravni. Neto posojanje podjetniškemu sektorju je v

SL                                                  5                                                   SL
 ---pagebreak---             letu 2012 ostalo negativno. Medtem ko si velika podjetja z zdravimi bilancami stanja
            lahko izposojajo po zgodovinsko nizkih obrestnih merah, pa imajo številna druga
            podjetja, zlasti MSP, težave z dostopom do posojil. Stanje še poslabšuje omejena
            konkurenca v bančnem sektorju. Ustrezno izvajanje priporočil odbora za finančno
            politiko o preudarnem ocenjevanju zahtev glede kapitalske ustreznosti bank in o
            odpravljanju ugotovljenih kapitalskih primanjkljajev brez negativnega vpliva na
            zagotavljanje posojil gospodarstvu bi okrepilo finančno stabilnost bančnega sistema v
            Združenem kraljestvu.
     (15)   Združeno kraljestvo se sooča tudi z izzivom obnove in nadgradnje svoje energetske in
            prometne infrastrukture. Do leta 2020 potrebuje velike naložbe v nove zmogljivosti za
            proizvodnjo električne energije, da bo nadomestilo stare elektrarne, ki bodo
            zaustavljene, ter izpolnilo zahteve glede obnovljivih virov energije in strožje standarde
            glede zmanjšanja emisij ogljika. S 3,8-odstotnim deležem energije iz obnovljivih virov
            v končni porabi energije se uvršča na 25. mesto med 27 državami članicami
            (povprečje EU je 13,0 %). Za spodbujanje zadostnih in pravočasnih naložb bo treba
            zagotoviti ureditveno varnost. Pomanjkanje zmogljivosti in kakovosti prometnih
            omrežij Združenega kraljestva predstavlja strukturni problem za gospodarstvo, zlasti
            za proizvajalce, distributerje in izvoznike blaga. Trenutno obstaja znatno neskladje
            med zagotovljenimi namenskimi sredstvi, tako iz javnih kot zasebnih virov, in
            potrebami po naložbah v promet, ki ga vlada skuša odpraviti s prednostnim
            usmerjanjem javnih sredstev v infrastrukturo in privabljanjem dodatnih zasebnih
            naložb. V Združenem kraljestvu ostajajo visoki tudi stroški na enoto gradnje in
            vzdrževanja prometne infrastrukture.
     (16)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske
            politike Združenega kraljestva. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni
            reformni program ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti
            splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU
            v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh
            programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem
            kraljestvu, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
            evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 spodaj.
     (17)   Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program Združenega kraljestva,
            njegovo mnenje10 pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 spodaj.
     (18)   Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene
            preučil nacionalni reformni program Združenega kraljestva in njegov konvergenčni
            program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so
            izražena v priporočilih v točkah 2, 3, 5 in 6 spodaj –
     PRIPOROČA, naj Združeno kraljestvo v obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
     1.      Izvaja naj okrepljeno proračunsko strategijo, podprto z dovolj natančno
             opredeljenimi ukrepi, za obdobje 2013–14 in pozneje. Do obdobja 2014/15 naj na
             vzdržen način odpravi čezmerni primanjkljaj ter doseže fiskalni napor, določen v
             priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in
             zagotovi vzdržno zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Za trajno odpravo
             proračunskih neravnotežij je potrebno verodostojno izvajanje ambicioznih
             strukturnih reform, s katerimi bi se povečala zmožnost prilagajanja in okrepil
             potencial za rast. Prizadeva naj si za diferencirano in rasti prijazno restriktivno

     10
            V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       6                                              SL
 ---pagebreak---              fiskalno politiko, vključno s prioritizacijo pravočasnih izdatkov za investicije z
             visokimi gospodarskimi donosi ter uravnoteženim pristopom k ustrezni sestavi
             ukrepov za konsolidacijo in spodbujanjem srednje- in dolgoročne vzdržnosti javnih
             financ. Za povečanje prihodkov naj bolj učinkovito izkoristi splošno stopnjo DDV.
     2.      Sprejme naj nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanjskih nepremičnin, tudi
             z nadaljnjo liberalizacijo zakonodaje na področju prostorskega načrtovanja in
             učinkovitim delovanjem sistema načrtovanja. Zagotovi naj, da stanovanjska politika,
             vključno s programom Help to Buy, ne bo spodbujala čezmernega izdajanja
             hipotekarnih posojil in povzročala rasti cen stanovanjskih nepremičnin. Prizadeva naj
             si za reforme na področju davka na zemljišče in premoženje, da bi se zmanjšala
             izkrivljenja in spodbujala pravočasna gradnja stanovanj. Sprejme naj ukrepe za
             izboljšanje pravnega okvira trga najemnih stanovanj, zlasti z zagotovitvijo
             privlačnejših najemnih pogojev tako za najemnike kot za najemodajalce.
     3.      Okrepi naj ukrepe za odpravljanje brezposelnosti mladih tako, da na primer sedanji
             program Youth Contract nadgradi s programom Youth Guarantee. Poveča naj
             kakovost in trajanje vajeništev, poenostavi sistem kvalifikacij in okrepi vključenost
             delodajalcev, zlasti pri zagotavljanju tehničnih veščin in znanj na napredni in srednji
             ravni. Z učinkovitim izvajanjem programa pripravništev naj zmanjša število
             mladostnikov, starih od 18 do 24 let, ki imajo zelo slabe osnovne veščine in znanja.
     4.      Okrepi naj prizadevanja za podporo gospodinjstvom z nizkimi prihodki in zmanjša
             revščino med otroci tako, da zagotovi, da bodo univerzalni kredit in druge reforme na
             področju socialne varnosti prinesle pošten sistem davčnih olajšav in nadomestil z
             uspešnejšimi spodbudami za delo in podpornimi storitvami. Pospeši naj izvajanje
             načrtovanih ukrepov za zmanjšanje stroškov otroškega varstva ter izboljšanje
             njegove kakovosti in dostopnosti.
     5.      Sprejme naj nadaljnje ukrepe za izboljšanje dostopa podjetniškega sektorja do
             bančnega in nebančnega financiranja ter hkrati zagotovi, da se bodo ukrepi
             osredotočali predvsem na podjetja, ki uspešno poslujejo, zlasti MSP. Zmanjša naj
             ovire za vstop na trg v bančnem sektorju, zniža stroške za zamenjavo ponudnika ter
             olajša ustanavljanje novih konkurenčnih bank z odprodajo bančnih sredstev.
             Učinkovito naj izvaja priporočila odbora za finančno politiko o preudarnem
             ocenjevanju zahtev glede kapitalske ustreznosti bank in o odpravljanju ugotovljenih
             kapitalskih primanjkljajev.
     6.      Sprejme naj ukrepe za pravočasno povečanje naložb v mrežno infrastrukturo, zlasti s
             spodbujanjem učinkovitejšega in strožjega načrtovanja ter odločanja. Zagotovi naj
             stabilen regulativni ovir za naložbe v nove zmogljivosti za proizvodnjo energije,
             zlasti iz obnovljivih virov. Izboljša naj zmogljivost in kakovost prometnih omrežij
             tako, da zagotovi večjo predvidljivost in gotovost v zvezi z načrtovanjem in
             financiranjem ter pritegne sredstva iz kar najučinkovitejše kombinacije javnih in
             zasebnih kapitalskih virov.
     V Bruslju,

                                                Za Svet
                                                Predsednik

SL                                                 7                                                   SL