               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 337 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2016
                  6
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  7
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Madžarskem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Čeprav so potrebe po obnavljanju velikega zunanjega dolga in delež slabih posojil še vedno zaskrbljujoči, so se zlasti zmanjšala tveganja v zvezi z zunanjimi in notranjimi obveznostmi.

               (3)Madžarska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Konvergenčni program za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, dodatek z dne 6. maja pa vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po oceni Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP, v letu 2016 pa se ne pričakuje povišanje stroškov. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na madžarske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili madžarski organi.

               (6)Za Madžarsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj do leta 2017 povečal na 2,4 % BDP, nato pa se bo do leta 2020 postopno zmanjšal na 1,2 % BDP. Vlada načrtuje, da se bo strukturni saldo postopno izboljšal, da bi do leta 2019 dosegel revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,5 % BDP v strukturnem smislu. Vendar bi preračunani
                  9
                strukturni primanjkljaj ostal višji od srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP s 75,3 % v letu 2015 postopoma zmanjšal pod 67 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je do leta 2017 večinoma verjeten, nato pa postane vedno bolj ugoden. Ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni, kar zlasti velja za obdobje po letu 2017. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja visoko tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve v letu 2016 ter, ob nespremenjenih politikah, v letih 2016 in 2017 skupaj. Hkrati se napoveduje, da bo Madžarska v letih 2016 in 2017 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Madžarska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v obeh letih.

               (7)Notranja finančna neravnotežja so se zmanjšala in bančni sistem je postal manj občutljiv, vendar izzivi ostajajo. Precejšen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju dolga zasebnega sektorja, ki je bil prej večinoma izražen v tujih valutah. Posojanje gospodinjstvom je kazalo znake okrevanja, vendar do preobrata pri posojanju podjetjem še ni prišlo. Dobičkonosnost bančnega sektorja je začela okrevati, k čemur sta pripomogla izboljšanje gospodarskega okolja in zmernost prejšnjih politik v zvezi z davki na banke. Kljub temu so banke pri posojanju še vedno previdne, čeprav so dobro kapitalizirane in zelo likvidne. Glavni preostali izziv za banke je zmanjšati še vedno velik delež slabih posojil, ki ovirajo nova posojila in pritiskajo na dobiček. Tveganja v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki so povezana z velikim obsegom državnega lastništva v bančnem sektorju, so še vedno visoka.

               (8)Kljub nedavnim znatnim izboljšavam davčne politike in davčne uprave ostaja zanašanje Madžarske na davke, ki so specifični za določene sektorje, potencialna ovira za naložbe. Selektivna zasnova teh davkov povzroča izkrivljanja med sektorji. Medtem ko nekateri drugi davki, ki so specifični za določene sektorje, ostajajo, se je dajatev za kreditne institucije občutno zmanjšala, progresivne stopnje pristojbin za pregled hrane pa so bile razveljavljene. Davčni primež stroškov dela za delavce z nizkimi dohodki je še vedno visok, zlasti za tiste brez otrok. To lahko negativno vpliva na njihovo zaposljivost in tudi ovira naložbe. Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža (vključno z enoodstotnim znižanjem enotne davčne stopnje dohodnine in povečanjem davčne olajšave za zaposlene družine z dvema otrokoma). Vendar ukrepi niso dovolj dobro ciljno usmerjeni, da bi imeli znaten učinek za osebe z nizkimi dohodki. Obstajajo možnosti za preusmeritev davčne obremenitve z dela na področja, ki manj izkrivljajo rast. Sprejetih je bilo več ukrepov za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in znižanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti, čeprav ostajajo ti stroški visoki. Kljub izboljšavam v zadnjih letih se Madžarska še vedno sooča z izzivi glede učinkovitosti pobiranja davkov. Madžarska vlada je napovedala obsežno institucionalno reformo, ki naj bi se začela leta 2016, osredotočena pa bo na zagotavljanje učinkovitosti davčne uprave.

               (9)Dosežen je bil le omejen napredek na področju spodbujanja konkurence in preglednosti pri javnih naročilih (na primer s sprejetjem novega zakona o javnih naročilih, katerega skladnost s pravom EU je treba še oceniti), pri čemer nepredvidljive spremembe predpisov in upravno breme ovirata zasebna podjetja in naložbe. Veliko število postopkov s pogajanji brez objave in oddaje javnih naročil z eno samo ponudbo kaže na nadaljevanje nizke stopnje konkurence pri javnih naročilih. Celovita strategija za e-javna naročila, katere namen bi bil izboljšanje učinkovitosti in preglednosti, še ni bila razvita, tveganje korupcije pa je še vedno visoko. Potrebne bi bile spremembe, da bi novi nacionalni protikorupcijski akcijski program za obdobje 2015–2018 postal učinkovitejši pri preprečevanju korupcije v javnih institucijah in uporabi odvračilnih sankcij. Vlada ni obnovila svoje predhodne zaveze za revizijo zakona o prijaviteljih iz leta 2013, ki ne vsebuje določb za ustrezno zaščito prijaviteljev pred povračilnimi ukrepi. Načrti nacionalnega protikorupcijskega akcijskega programa za spremembo sistema prijave premoženja niso dovolj ambiciozni, nove zakonodajne spremembe, sprejete leta 2015, pa uvajajo nekaj dodatnih omejitev za javni dostop do informacij. Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena, vendar imajo podjetja zaradi madžarskih omejevalnih predpisov v storitvenih sektorjih in nestanovitnega regulativnega okolja še naprej pomisleke, kar povzroča negotovost pri vlagateljih. Omejitve pri ustanavljanju in poslovanju v maloprodajnem sektorju predstavljajo pomembne ovire za vstop na trg in širitev. Pribitki v maloprodajnem sektorju so na Madžarskem tretji najvišji v EU in se v zadnjem desetletju še nenehno povečujejo, medtem ko je kazalnik alokacijske učinkovitosti med najnižjimi v EU.

               (10)Nedavni razvoj trga dela na Madžarskem je ugoden, brezposelnost pa je padla na raven pred krizo. Ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju se povečuje, k zmanjšanju brezposelnosti pa je pripomogla tudi shema javnih del. Shema je glavna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. Proračunski strošek sheme se je v zadnjih štirih letih povečal za več kot štirikrat. Vendar se shema ne zdi dovolj za izboljšanje ponovnega vključevanja udeležencev na odprt trg dela. V prvi polovici leta 2015 je stopnja uspešnega izhoda iz sheme v redno zaposlitev znašala 13,1 %, vendar se je približno 60 % udeležencev, ki so v navedenem obdobju iz sheme izstopili, vanjo vrnilo v 180 dneh. To predstavlja znatno tveganje, da se udeleženci ujamejo v shemo, zlasti nizkokvalificirani delavci in ljudje v regijah z omejenimi možnostmi. Čeprav je shema usmerjena na dolgotrajno brezposelne, nizkokvalificirane delavce in brezposelne, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, je imelo 47 % udeležencev v letu 2015 sekundarno ali terciarno izobrazbo. Delež brezposelnih oseb, vključenih v javna dela, je velik tudi v okrožjih z dobro delujočim trgom dela. Shema bo z nedavno reformo javnega urada za zaposlovanje verjetno postala manj učinkovita. Upravna zapletenost ureditve upravljanja (trenutno je odgovornost za delovanje javnega urada za zaposlovanje porazdeljena med štiri ministrstva) lahko znatno ogrozi učinkovito usmerjanje in večjo usmerjenost k rezultatom. Najdaljše izplačevanje nadomestil za brezposelnost (tri mesece) je najkrajše v EU in je precej krajše od povprečnega časa, potrebnega za pridobitev zaposlitve. Kazalniki revščine se izboljšujejo, vendar so še vedno visoki, zlasti med najbolj prikrajšanimi, kot so Romi in otroci. Ustreznost in kritje socialne pomoči ostaja izziv, nedavne reforme pa bi lahko dodatno omejile pogoje za dostop do vrste prejemkov.

               (11)Povprečna uspešnost madžarskih študentov pri osnovnih spretnostih v okviru programa OECD za mednarodno ocenjevanje študentov iz leta 2012 (PISA) je bila pod povprečjem EU, delež posameznikov s slabimi rezultati pa se je med letoma 2009 in 2012 povečal. Vpliv socialno-ekonomskega ozadja in kraja šolanja na raven dosežene izobrazbe je eden najmočnejših v EU. Selektivnost izobraževalnega sistema še poglablja vrzeli v uspešnosti učencev v različnih vrstah šol, te razlike pa se s časom še povečujejo. Pomanjkanje enakega dostopa do kakovostnega rednega šolanja je še zlasti pereče za Rome. Z izjemo predšolske vzgoje, kjer je v zadnjih letih prišlo do bistvenega napredka, ostajajo velike vrzeli med stopnjami dokončanja šole romskih in neromskih učencev na vseh drugih stopnjah izobraževanja, tj. osnovni, srednji in terciarni. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pri Romih ostaja visoka. Madžarska je uvedla vrsto ukrepov, katerih cilj je učinkoviteje rešiti vprašanje slabih rezultatov. Vendar pomembne podrobnosti o izvajanju teh ukrepov niso na voljo, zaradi česar je težko oceniti njihov morebitni vpliv. Sistematičen pristop k spodbujanju vključujočega rednega šolanja je treba še razviti. Napovedani načrt za izvajanje strategije za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja še ni bil objavljen. Prehod med različnimi oblikami in stopnjami izobraževanja je še vedno težaven, nedavne reforme na področju poklicnega izobraževanja pa bi lahko take prehode še bolj ovirale.

               (12)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program Madžarske, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Madžarska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Glede na visoko tveganje znatnega odklona s sprejetjem ustreznih strukturnih ukrepov doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z nižjim naporom.

               2.Nadalje zniža davke, ki so specifični za določene sektorje, in zmanjša davčni primež oseb z nizkimi dohodki. Poveča preglednost in konkurenco pri javnih naročilih z e-javnimi naročili, večjo objavo razpisov in nadaljnjim izboljšanjem protikorupcijskega okvira. Izboljša regulativno okolje v storitvenem in maloprodajnem sektorju z odpravo omejevalnih predpisov in zagotavljanjem predvidljivosti.

               3.Olajša prehod iz sheme javnih del na primarni trg dela in okrepi druge aktivne politike trga dela. Izboljša ustreznost in kritje socialne pomoči in nadomestil za brezposelnost. Sprejme ukrepe za izboljšanje učnih rezultatov in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem šolanju.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 337 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 85 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 519 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  6
               .

               (2)Avstrija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilu 1 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Avstrijo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Avstrija je 21. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 2. maja 2017 pa program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Avstrijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2017 izboljšal na 1,0 % BDP in nato v letu 2021 dosegel 0,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP do leta 2016 in nato 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno znižal s 84,6 %, kolikor je znašal leta 2016, na 71 % leta 2021. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden ob predpostavki živahne rasti naložb in izvoza v letih 2017 in 2018.

               (7)Program za stabilnost kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev in varnostnih ukrepov na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,25 % BDP za izreden pritok beguncev in 0,04 % BDP za varnostne ukrepe. Za leto 2017 je dodaten učinek z varnostjo povezanih ukrepov v primerjavi z letom 2016 trenutno ocenjen na 0,01 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na avstrijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za približevanje srednjeročnemu proračunskemu cilju. Zato je bila zaradi dodatnih stroškov v zvezi z begunci in varnostjo zahtevana prilagoditev za približevanje srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili avstrijski organi.

               (8)Svet je 12. julija 2016 Avstriji priporočil, naj zagotovi, da bo odklon od srednjeročnega proračunskega cilja omejen na dovoljen odklon v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun
                  10
               , in v ta namen v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP, razen če srednjeročni proračunski cilj doseže z manjšim naporom. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 bi moral ostati strukturni saldo v letu 2017 stabilen ob upoštevanju dovoljenega odklona. Napoved Komisije kaže na tveganje določenega odklona od te zahteve v letu 2017. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 bi morala Avstrija v letu 2018 zagotoviti, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  11
                ne bo presegla 2,2 %, kar ustreza izboljšanju strukturnega salda v višini 0,3 % BDP
                  12
               . Ob nespremenjenih politikah obstaja za Avstrijo v letu 2018 tveganje določenega odklona od te zahteve. Hkrati naj bi Avstrija v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Avstrija pripravljena na sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev skladnosti v letih 2017 in 2018.

               (9)Zaradi hitrega staranja prebivalstva predstavlja poraba za pokojnine in zdravstvo srednje tveganje za vzdržnost javnih financ v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju. Javnofinančni odhodki Avstrije za pokojnine so v primerjavi s preostalo Evropo razmeroma visoki in naj bi se do leta 2060 po pričakovanjih povečali za 0,5 odstotne točke BDP. Povprečje EU naj bi se v primerjavi s tem v istem obdobju zmanjšalo za 0,2 odstotne točke BDP. Pri visokih odhodkih za pokojnine je eden glavnih dejavnikov dejanska upokojitvena starost, ki je kljub nedavnim reformam še vedno nizka. Trenutno znaša 60 let in 3 mesece, kar je precej pod povprečjem EU v višini 63 let in 6 mesecev za moške ter 62 let in 6 mesecev za ženske (2014). Poleg tega je zakonsko določena upokojitvena starost 60 let za ženske med najnižjimi v EU in se bo začela usklajevati z upokojitveno starostjo za moške šele leta 2024. Usklajevanje zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami pričakovane življenjske dobe bi v razmerah starajočega prebivalstva pomagalo zagotoviti vzdržnost pokojnin, tudi ker bi prispevalo k dvigu dejanske upokojitvene starosti.

               (10)Javnofinančni odhodki za zdravstvo naj bi se po pričakovanjih v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju z visokih ravni še zvišali, in sicer za 1,3 odstotne točke BDP do leta 2060 v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 0,9 odstotne točke. Glavni dejavnik za visoko porabo za zdravstvo je velik bolnišnični sektor, medtem ko se cenejša ambulantna oskrba premalo uporablja. Delež odhodkov bolnišnic v skupnih stroških zdravstva je med najvišjimi v EU. Zato je treba nedavne pobude, namenjene krepitvi zagotavljanja primarnega zdravstvenega varstva, temeljito izvesti, tudi s spodbujanjem novih finančnih sporazumov med zdravstvenimi ponudniki in skladi socialnega zavarovanja. Poleg tega avstrijski bolnišnični sektor premalo uporablja učinkovita javna naročila, kot so razpisi na ravni EU (0,23 % BDP v primerjavi s povprečjem EU v višini 0,62 %), združevanje naročil in merila za dodelitev, ki ne temeljijo na ceni.

               (11)Zakon o finančni izravnavi iz leta 2017 je pripomogel k poenostavitvi finančnih razmerij med različnimi ravnmi uprave v Avstriji. Kljub temu je fiskalni okvir v Avstriji še vedno čezmerno zapleten v smislu pristojnosti in finančnih ureditev in zanj so še vedno značilne neusklajenosti med omejenimi pooblastili za zbiranje prihodkov in širšimi pristojnostmi za porabo lokalnih uprav in vlad zveznih dežel.

               (12)Čeprav se je davčni primež z davčno reformo leta 2016 zmanjšal z 49,5 % na 46,7 %, je še vedno razmeroma visok v primerjavi s povprečjem EU v višini 40,6 % (podatki se nanašajo na povprečno gospodinjstvo z enim dohodkom brez otrok). Ker se davčni razredi ne usklajujejo z inflacijo, se bo davčni primež ponovno postopno povečal zaradi učinka letnih zaviralnih fiskalnih dejavnikov. Nasprotno se premalo uporabljajo rasti prijaznejši viri prihodkov, kot so periodični davki na nepremičnine, zlasti zaradi zastarele davčne osnove. Prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine so v Avstriji zelo nizki, znašajo namreč 0,2 % BDP v primerjavi s povprečjem EU, ki je v letu 2014 znašalo 1,6 % BDP. Podobno je implicitna davčna stopnja za energijo v Avstriji razmeroma nizka, kar kaže na neizkoriščen potencial za okoljske davke, ki zajema tudi pozitivne spodbude za ustrezno ravnanje.

               (13)Na trgu dela, ki v Avstriji deluje bolje kot v večini držav EU, vseeno ostajajo izzivi. Zlasti je premalo izkoriščen potencial žensk na trgu dela, kot je razvidno iz velike razlike v plačah med spoloma, ki je med drugim posledica velikega deleža zaposlitev za krajši delovni čas. V letu 2015 je razlika v plačah med spoloma znašala 21,7 % v primerjavi s povprečjem EU v višini 16,3 %. Visok in nadpovprečen delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, je v veliki meri posledica odgovornosti žensk za nego otrok ali starejših. Število mest v predšolski vzgoji za otroke do 3 leta starosti je leta 2015 znašalo 25,5 %, kar je še vedno znatno pod barcelonskim ciljem v višini 33 %.

               (14)Avstrija je že presegla svoje nacionalne cilje iz strategije Evropa 2020 na področju izobraževanja. Vendar so rezultati izobraževanja močno odvisni od socialnoekonomskega ozadja, kar potrjujejo tudi rezultati raziskave OECD „PISA 2015“. Poleg tega so rezultati izobraževanja učencev z migrantskim ozadjem precej slabši od rezultatov učencev brez migrantskega ozadja. V letu 2015 je bilo za učence, rojene v tujini, trikrat bolj verjetno, da bodo opustili šolanje pred dokončanjem višjega sekundarnega izobraževanja, kot za učence, rojene v Avstriji. Izzivi pri integraciji vplivajo tudi na otroke migrantov, rojene v Avstriji. Poleg tega se Avstrija sooča z izzivi pri integraciji številnih prosilcev za azil in beguncev v svoj izobraževalni sistem.

               (15)Gibanja v bančnem sektorju kažejo na stabilno, čeprav počasno izboljševanje. Kapitalizacija avstrijskih bank ostaja nižja od kapitalizacije podobnih bank v EU in njihova zmogljivost za ustvarjanje dobičkov na domačem trgu je pod pritiskom. Pri mednarodnem poslovanju sta se kakovost sredstev in dobičkonosnost na več trgih srednje, vzhodne in jugovzhodne Evrope še izboljšali, vendar še vedno obstajajo ranljiva območja. Medtem povečanje cen nepremičnin in ponovno hipotekarno posojanje poudarjata pomembnost makrobonitetnih ukrepov.

               (16)Naložbe so v Avstriji v letu 2016 spet začele rasti, vendar so naložbe MSP in v storitvenem sektorju še vedno skromne. Avstrija priznava vlogo, ki jo imata ustanavljanje podjetij in njihova rast pri novih naložbah (tj. preseganje nadomestitvenih naložb) in pri povezanem ustvarjanju delovnih mest. Zato si je Avstrija zastavila ambiciozne cilje za olajšanje digitalne preobrazbe ter obravnavanje svoje tradicionalno nizke stopnje ustanavljanja podjetij (7,4 % v primerjavi s povprečjem EU v višini 10,8 %) in njihove rasti (7,3-odstotni delež podjetij z visoko rastjo v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 9,2 %). Napovedani so že nekateri specifični ukrepi, ki združujejo zmanjšanje ovir za naložbe ter izboljšane okvirne pogoje za financiranje z lastniškim kapitalom, spodbujanje podjetništva in davčne spodbude.

               (17)Sektor poslovnih storitev in regulirani poklici se še vedno spopadajo z velikimi regulativnimi ovirami, ki so višje od povprečja EU, zlasti za arhitekte in inženirje. Poleg tega je pogostost odhodov v teh poklicih, tako kot pri pravnikih, računovodjih/davčnih svetovalcih, patentnih odvetnikih, nepremičninskih agentih in turističnih vodnikih precej nižja od povprečja EU, kar bi lahko kazalo na razmeroma majhno dinamiko in konkurenco v poklicnih storitvah v Avstriji. Te ovire med drugim vključujejo (1) omejitve glede lastniške strukture in pravne oblike za arhitekte, inženirje in patentne odvetnike, (2) omejitve v zvezi z večdisciplinarnostjo za arhitekte in inženirje ter (3) posebej širok obseg dejavnosti, rezerviranih za arhitekte, inženirje in turistične vodnike. Zmanjševanje takšnih ovir bi lahko ustvarilo intenzivnejšo konkurenco, kar bi omogočilo dostop do trga več podjetjem in prineslo koristi za potrošnike v smislu nižjih cen. Priporočila za rešitev te problematike je Komisija pripravila januarja 2017 v svojem sporočilu, ki je bilo del svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgih storitev
                  13
               .

               (18)Avstrija je storila veliko na področju sprejema prosilcev za azil ter integracije beguncev in drugih priseljencev. Kljub temu ostaja vključitev oseb z migrantskim ozadjem na trg dela, zlasti žensk, rojenih zunaj EU in beguncev, ki iščejo zaposlitev, še vedno izziv.

               (19)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (20)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  14
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da v letu 2018 doseže srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju dovoljenega odklona, povezanega z izrednimi dogodki. Zagotovi vzdržnost zdravstvenega in pokojninskega sistema. Racionalizira pristojnosti različnih ravni uprave ter uskladi njihove odgovornosti glede financiranja in porabe.

               2.Izboljša udeležbo žensk na trgu dela, tudi z zagotavljanjem storitev celodnevne oskrbe. Izboljša šolske dosežke prikrajšanih mladih, zlasti tistih z migrantskim ozadjem. Spodbuja naložbe v sektorju storitev z zmanjšanjem upravnih in regulativnih ovir, olajšanjem vstopa na trg in lajšanjem rasti podjetij.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Avstriji je dovoljen odklon od doseganja srednjeročnega proračunskega cilja do let 2017 in 2018 v višini dodatnega vpliva na proračun, povezanega z izrednim pritokom beguncev in varnostnimi ukrepi v letih 2015 in 2016, saj se se začasni odkloni v vsakem primeru prenesejo naprej za skupno obdobje treh let.

                     (11)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (12)
                  Zahteva za prilagoditev v letu 2018 za Avstrijo upošteva dovoljen odklon za leto 2016, povezan z izrednimi dogodki, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2016in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Nizozemska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2016
                  8
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti velik in stalen presežek na tekočem računu, ki odraža strukturne značilnosti gospodarstva in oblikovanje politik v zvezi z nefinančnimi družbami. Presežek na tekočem računu Nizozemske zaradi svoje velikosti verjetno zmerno, vendar nezanemarljivo negativno vpliva na gospodarsko uspešnost euroobmočja. Prav tako je ključnega pomena odpraviti zelo visoko zadolženost gospodinjstev.

               (3)Nizozemska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Za Nizozemsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo postopno izboljšal, in sicer na 0,1 % BDP v letu 2019. Hkrati načrtuje tudi poslabšanje preračunanega
                  11
                strukturnega salda v letu 2016, in sicer na –1,4 % BDP, nato pa njegovo izboljšanje. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2019. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen že od leta 2018. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel 65,4 % v letu 2016 in se nato postopoma zmanjšal na 58,9 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Nizozemsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od zahtev iz preventivnega dela v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Nizozemska naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Nizozemska večinoma izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za izpolnjevanje določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)Nedavno povišanje stopnje zaposlenosti je mogoče v celoti pripisati večjemu številu zaposlenih s pogodbami za določen čas in samozaposlenih. Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za odpravo te težave, je potreben celovitejši pristop. Nizke stopnje prehoda s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas še vedno predstavljajo tveganje za segmentacijo trga dela. Visok in naraščajoč delež pogodb za določen čas je mogoče opaziti v okviru velikih razlik v delovnopravnih določbah med pogodbami za določen in tistimi za nedoločen čas. Samozaposleni brez zaposlenih so pogosteje premalo zavarovani pred invalidnostjo, brezposelnostjo in starostjo, kar bi lahko dolgoročno vplivalo na vzdržnost sistema socialne varnosti. Uvedenih je bilo več ukrepov za zmanjšanje razlik med pogodbami za nedoločen in tistimi za določen čas. Ugoden davčni sistem in odsotnost obveznosti plačila nekaterih prispevkov za socialno varnost še vedno zagotavljata finančne spodbude za samozaposlovanje.

               (7)Eden od ključnih izzivov pri odpravi visoke zadolženosti gospodinjstev je stanovanjski trg, na katerem so se v zadnjih desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki oblikujejo vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Dejstvo, da gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na podlagi stanovanjskega premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih fiskalnih spodbud, zlasti davčne olajšave za hipotekarne obresti. Od leta 2012 je bilo izvedenih več ukrepov za delno odpravo te težave, ki pa niso bili okrepljeni v skladu s priporočilom. Razvoj dobro delujočega zasebnega najemniškega trga ovirajo subvencije v drugih stanovanjskih podsektorjih. Sektor socialnih stanovanj je eden največjih v EU, vendar se stanovanja ne dodelijo vedno učinkovito tistim, ki so resnično v stiski. V tem sektorju je bilo uvedeno razlikovanje višine najemnin glede na dohodke gospodinjstev. Stanovanjske družbe bodo morale ločevati dejavnosti v splošnem gospodarskem interesu (tj. socialna stanovanja) od drugih dejavnosti. Ker so bile nekatere izkrivljajoče spodbude za povezovanje najemnine z višino dohodkov na trgu socialnih stanovanj odpravljene, je primerno, da se s tega dela prejšnjega priporočila preide na spremljanje razmer. Hkrati ostaja stanovanjski trg zelo izkrivljen in še naprej ustvarja davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev. Pri teh vprašanjih je potreben nadaljnji napredek.

               (8)Poleg izkrivljanj na stanovanjskem trgu obvezni nedavčni prispevki v drugi steber pokojninskega sistema obremenjujejo razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Drugi steber pokojninskega sistema deluje dobro v smislu kakovosti in ustreznosti, vendar ima pomanjkljivosti v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti in odpornosti na ekonomske pretrese. V zadnjih letih se je vzdržnost pokojninskega sistema izboljšala s povišanjem upokojitvene starosti na 67 let do leta 2021 in njeno povezavo s pričakovano življenjsko dobo po tem letu. Pokojninski prispevki so se v povprečju znižali, odkar se je znižala najvišja davka oproščena odmerna stopnja pri pokojninah. Primerna znotraj- in medgeneracijska porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene), bi gospodinjstvom pomagala, da finančna sredstva uporabijo v rasti prijaznejše namene. Vlada je napovedala, da namerava v sodelovanju s socialnimi partnerji izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi ustvarila preglednejši in aktuarsko pravičnejši sistem.

               (9)Med gospodarsko krizo so se naložbe zelo zmanjšale, pri čemer so od takrat le delno okrevale. Pomanjkljivosti pri naložbah v celotnem gospodarstvu se zdijo zelo ciklične, pri čemer so posledica poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu in odločitev v okviru konsolidacije javnih financ. Čeprav se zdijo ovire za naložbe majhne, kaže, da je nizka raven naložb v gradbeni sektor in obnovljivo energijo povezana z negotovostjo na trgih in regulativnimi dejavniki. Kljub izboljšanju kreditnih pogojev so se tveganja za nova posojila v trenutnem finančnem okolju povečala. Javnofinančni odhodki na področju raziskav in razvoja se od leta 2014 zmanjšujejo, medtem ko zasebni odhodki na tem področju ostajajo nizki. Zato je bilo Nizozemski priporočeno, naj javne odhodke preusmeri v podporo naložbam v raziskave in razvoj ter si prizadeva za izboljšanje zasebnih odhodkov na tem področju. Javni in zasebni odhodki na področju raziskav in razvoja so nizki glede na raven izobrazbe, akademskih dosežkov in gospodarskega razvoja.

               (10)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (11)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (12)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu iz točke 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017. Preusmeri javne odhodke v večjo podporo naložbam v raziskave in razvoj.

               2.Odpravi ostale ovire pri zaposlovanju delavcev s pogodbami za nedoločen čas in olajša prehod s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas. Obravnava znatno povečanje števila samozaposlenih brez zaposlenih, med drugim tudi z zmanjšanjem davčnih izkrivljanj v korist samozaposlovanja, ne da bi pri tem ogrozila podjetništvo, in spodbujanjem dostopa samozaposlenih do cenovno dostopnega socialnega varstva.

               3.Sprejme ukrepe, da drugi steber pokojninskega sistema postane preglednejši, medgeneracijsko pravičnejši in odpornejši na pretrese. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalih izkrivljanj na stanovanjskem trgu in davčnih spodbud za zadolževanje gospodinjstev, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Italija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Italijo
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  9
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja Okrevanje konkurenčnosti ovira predvsem počasna rast produktivnosti, kar tudi otežuje zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Posebej pomembno je tveganje škodljivih učinkov na italijansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

               (3)Italija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Za Italijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga za obdobje 2013–2015. V skladu s programom za stabilnost naj bi delež javnega dolga v BDP po napovedi dosegel najvišjo vrednost v letu 2015, in sicer 132,7 %, ter se nato postopno zmanjšal na 123,8 % v letu 2019. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP leta 2016 stabiliziral in začel rahlo upadati šele z letom 2017. Izvajanje obsežnega programa privatizacije, ki so ga predstavili italijanski organi, je ključni izziv za Italijo, saj se pričakuje, da bo pomembno prispeval k prizadevanjem za zmanjšanje dolga. Medtem ko je privatizacija v letu 2015 potekala v skladu z načrti, se zdi cilj glede prihodkov od privatizacije, ki je 0,5 % na leto v obdobju 2016–2018 in 0,3 % v letu 2019, zelo ambiciozen, tudi zaradi zamud, ki so nastale pri nekaterih privatizacijskih projektih. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten.

               (6)Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, saj Italija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi, v katero so bili vključeni vsi zadevni dejavniki, je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Komisija bo pregledala svojo oceno v novem poročilu v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ki bo temeljilo na jesenski napovedi Komisije iz leta 2016, ko bodo na voljo dodatne informacije o izvajanju prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2017.

               (7)Spomladi 2015 je bil Italiji odobren začasni odklon 0,4 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,1 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale druge strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je podrobnosti vseh teh reform opredelila v nacionalnem reformnem programu za leto 2016, ki na splošno potrjuje program reform. Področja reforme, ki so v programu predstavljena kot področja, ki vplivajo na vzdržnost javnih financ, vključujejo: (i) javno upravo in poenostavitev; (ii) trge proizvodov in storitev; (iii) trg dela; (iv) civilno sodstvo; (v) izobraževanje; (vi) davčni premik; (vii) ukrepe za zmanjšanje obsega slabih posojil in reformo postopkov zaradi insolventnosti; ter (viii) pregled porabe kot ukrep financiranja. Organi ocenjujejo, da bo učinek vseh teh reform na realni DBP znašal 2,2 odstotni točki do leta 2020, kar se zdi verjetno. te reforme bodo imele, če bodo v celoti in pravočasno izpeljane, pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za celoten zahtevan začasni odklon 0,5 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra, ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10.

               (8)Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,3 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevali odhodki za nacionalne naložbe v projektih, ki jih sofinancira EU. Informacije iz programa za stabilnost za leto 2016 potrjujejo, da Italija odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016 uspešno uporablja za povečanje naložb. Vendar se še vedno porajajo določeni dvomi glede izvedljivosti celotnega napovedanega zneska sofinanciranih naložb v letu 2016. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za začasni odklon 0,25 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo načrtovane naložbe ustrezno izvedla ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10. Komisija bo opravila naknadno oceno, da bi preverila dejanski znesek nacionalnih odhodkov v sofinanciranih naložbenih projektih ter s tem povezanih nadomestil, do katerih je Italija upravičena na podlagi tako imenovane „naložbene klavzule“.

               (9)Program za stabilnost za leto 2016 kaže, da imajo tako izredni pritok beguncev kot izredni varnostni ukrepi precejšen učinek na proračun in da bi jih bilo treba šteti za neobičajen dogodek, na katerega država ne more vplivati, kot je opredeljeno v členih 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97. Komisija meni, da je dodatni učinek v skladu z ocenami iz programa za stabilnost in znaša 0,03 % BDP v letu 2015 ter 0,04 % v letu 2016 za odhodke, povezane z begunci, in 0,06 % BDP v letu 2016 za varnostne ukrepe. V zvezi s tem je Italija zaprosila za začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na italijanske javne finance je znaten, njihova vzdržnost pa ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana, da bi se upoštevali dodatni stroški, povezani z begunci. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili italijanski organi.

               (10)Komisija je v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Italije
                  11
                za leto 2016 navedla,  da bo pri celoviti oceni možnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upoštevala morebitno upravičenost Italije do prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast, pri čemer bo posebno pozornost namenila vprašanju, ali se odklon od prilagoditvene poti učinkovito uporablja za povečanje naložb; vprašanju obstoja verodostojnih načrtov za obnovitev prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ter napredka pri izvajanju načrta strukturnih reform ob upoštevanju priporočil Sveta. Komisija ocenjuje, da je Italija upravičena do dodatne olajšave 0,35 odstotne točke BDP v letu 2016, pri čemer upošteva napredek pri izvajanju načrta strukturnih reform, načrtovane naložbe, kot tudi zavezanost države, da zagotovi skladnost s prilagoditveno potjo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, kar bo Komisija ponovno ocenila jeseni.

               (11)V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 napovedan strukturni primanjkljaj –0,7 % BDP v letu 2016 kaže na tveganje določenega odklona Italije od njenih obveznosti v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, tudi potem ko se upošteva odklon, odobren za naložbe in izvajanje strukturnih reform. Za leto 2017 napoved Komisije od predpostavki nespremenjene politike kaže nični strukturni napor, zaradi česar bi bilo prisotno tveganje znatnega odklona od zahtevane strukturne prilagoditve 0,6 % BDP.

               (12)Svet na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2016 in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Italija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Komisija bo na podlagi jesenske napovedi iz leta 2016 ponovno ocenila, ali Italija izpolnjuje vse potrebno za zahtevano prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ko bodo na voljo dodatne informacije o nadaljevanju izvajanja prilagoditvene poti Italije za dosego srednjeročnega cilja za leto 2017, vključno z osnutkom proračunskega načrta za leto 2017.

               (13)Čeprav Italija izvaja pobude za reformo fiskalnega okvira, je sprejela le omejene ukrepe za zagotovitev prispevka pregleda porabe k fiskalni konsolidaciji. Predvsem so bili cilji pregleda porabe dodatno znižani in dejstvo, da pregledi porabe niso v celoti vključeni v proračunski postopek,  vpliva na splošno učinkovitost tega ukrepa. Obsežna reforma proračunskega postopka je v pripravi od leta 2009 in naj bi po pričakovanjih obravnavala te pomanjkljivosti ter proračunski postopek opremila z bolj v uspešnost usmerjenim pristopom. Za izboljšanje vzdržnosti javnega dolga je prav tako pomembno, da Italija pospeši načrt privatizacije. Davčni sistem Italije ovira gospodarsko učinkovitost in se še naprej sooča s številnimi izzivi. Ti so povezani z zelo slabim izpolnjevanjem davčnih obveznosti in zapoznelo reformo davčnih odhodkov, zlasti v zvezi z znižano stopnjo davka na dodano vrednost in zastarelim sistemom katastrske vrednosti. Vse to so bili vidiki pooblastilnega zakona za reformo davčnega sistema, ki jih Italija ni izvedla oziroma jih je izvedla le delno. Poleg tega se nedavni ukrepi, kot je odprava davka na nepremičnine na prvo hišo, zdijo v nasprotju s ciljem razširitve davčne osnove in premikom davčne obremenitve s produktivnih dejavnikov na premoženje in potrošnjo.

               (14)Reforma javne uprave je pomemben korak, ki bi Italiji, če sprejme in izvede potrebne uredbe–zakone, omogočil, da izkoristi pričakovane koristi v smislu povečane učinkovitosti in kakovosti javnega sektorja. Uredbe-zakoni, ki jih je vlada predlagala januarja 2016, o državnih podjetjih in lokalnih javnih službah, kot tudi prihodnja uredba-zakon o zaposlovanju v javnem sektorju, so zlasti pomembni za odpravo ključnih vzrokov neučinkovitosti. Medtem ko je država nedavno sprejela ukrepe za boj proti korupciji, vključno z dvigom kazni in podaljšanjem zastaralnih rokov za nekatera kazniva dejanja korupcije, pa je bila dolgoročna sistemska revizija pravil o zastaranju ustavljena. Pomembno vprašanje so računovodske goljufije. V pravosodnem sistemu ostajajo glavni izziv dolgi sodni postopki in veliko število nerešenih civilnih in gospodarskih zadev. Natančno spremljanje učinka ukrepov, sprejetih v zadnjih letih, da bi se odpravile te težave, bo pomagalo oceniti, ali jih je treba dopolniti z dodatnimi ukrepi.

               (15)Določen napredek je bil dosežen pri izboljševanju kakovosti sredstev v bančnem sektorju. Čeprav se je v zadnjih mesecih število novih slabih bančnih posojil zmanjšalo, jih je še vedno zelo veliko ter še vedno pritiskajo na dobičkonosnost in sredstva bank. Poleg tega postopki zaradi insolventnosti in okviri za izterjavo dolga, ki jih uporablja Italija, ne zadostujejo za hitro rešitev slabih posojil. Od sredine leta 2015 je Italija sprejela več zakonov za poenostavitev in pospešitev postopkov zaradi insolventnosti in postopkov prisilne izvršbe, prav tako je predlagala osnutek pooblastilnega zakona za organsko reformo stečajnih postopkov. Vendar učinki teh reform na dolžino postopkov in vrednosti izterjanih zneskov še niso vidni.  Od začetka leta 2015 je Italija sprejela različne ukrepe, da bi odpravila slabosti pri upravljanju svojih bank, zlasti v zvezi z večjimi zadružnimi bankami, bankami s skladi kot delničarji in manjšimi vzajemnimi bankami.  Celostna izvedba teh reform bi pripomogla k večji odpornosti sektorja in zagotovila učinkovitejše dodeljevanje posojil realnemu gospodarstvu. Medtem ko slaba stroškovna učinkovitost v bančnem sektorju ovira dobičkonosnost in ustvarjanje notranjega kapitala, nizka rast in nizke obrestne mere predstavljajo dodaten izziv. Nov okvir EU za reševanje bank je spremenil profil tveganja obveznic, ki jih izdajo banke. Večino teh obveznic imajo v lasti  majhne neprofesionalne stranke, kar poudarja pomen finančne pismenosti med splošno javnostjo.

               (16)Italija je leta 2015 izvedla poglobljeno reformo svojih institucij trga dela, tako imenovano reformo „zakona o delovnih mestih“. Izvedba reforme aktivnih politik trga dela je ključnega pomena za aktivacijo tistih, ki so zelo oddaljeni od trga dela, zlasti dolgotrajno brezposelnih in mladih. Trenutno obstajajo različni upravni, politični in s sredstvi povezani izzivi. To zlasti zahteva okrepitev javnih zavodov za zaposlovanje in pozorno spremljanje opravljanja storitev. Italija je reformirala sistem vajeništva, da bi vanj vključila odrasle, ki so izgubili zaposlitev, vendar reforma še ni zaključena. Pogajanja na ravni podjetij v Italiji niso ustrezno razvita in  ovirajo sprejemanje inovativnih rešitev na ravni podjetij, ki bi lahko izboljšale produktivnost in zagotovile, da se plače bolje odzivajo na pogoje na trgu dela. Na tem področju je potrebno ukrepati v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu s socialnimi praksami. Socialni partnerji še niso dosegli sporazuma o reformi kolektivnega pogajanja. Po nacionalnem programu reform bo reforma sprejeta konec leta 2016. Udeležba žensk na trgu dela je med najnižjimi v EU.   Ženske prevladujejo na netipičnih in prekarnih delovnih mestih, predstavljajo večino nestandardnih delavcev in so pogosto vpletene v neformalno ekonomijo. Davčni sistem in sistem nadomestil odvračata od zaposlitve prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, zakon o delovnih mestih pa tega vprašanja ne obravnava ustrezno. Omejena razpoložljivost dostopnih storitev oskrbe prav tako ovira udeležbo žensk z otroci in starejšimi sorodniki na trgu dela. Stopnje revščine so visoke – več kot četrtino Italijanov ogrožata revščina ali socialna izključenost – zagotavljanje socialne pomoči pa ostaja šibko in razdrobljeno. Sprejetje in izvajanje nacionalne strategije proti revščini in racionalizacija socialnih izdatkov bi lahko bila prva koraka proti postopnemu izvajanju sheme minimalnega dohodka na nacionalni ravni na splošen proračunsko nevtralen način. Država je dosegla precejšen napredek pri reformi izobraževanja. Šolska reforma je bila sprejeta julija 2015, izvedbeni odloki pa bodo sprejeti do januarja 2017.

               (17)Italija je dosegla le omejen napredek pri spodbujanju konkurence v storitvenem sektorju. Zakon o konkurenci iz leta 2015 je trenutno še vedno v razpravi v parlamentu.  Številne določbe, na primer o pravnih poklicih, so se oslabile skozi parlamentarni postopek. Številna področja so še vedno prekomerno zaščitena ali regulirana, in sicer regulirani poklici, zdravstveni sektor, lokalni javni transport in taksiji, pristanišča in letališča. Maloprodajni sektor ovirajo številne neučinkovitosti, ki jih povzroča stroga ureditev trga. Javni postopek dodeljevanja pravic glede proste dostopnosti za gospodarske dejavnosti ne spodbuja konkurence, zlasti zaradi shem podeljevanja dovoljenj brez konkurenčnih in preglednih postopkov. Ukrepe za odpiranje trga mora podpirati podjetjem prijazno okolje. Italija je v okviru načrta za poenostavitev za obdobje 2015–2017 dosegla določen napredek na področju poenostavitve, ki omogoča lažje in enostavnejše sodelovanje med osrednjo in regionalnimi vladami. Vendar italijansko poslovno okolje ne spodbuja dovolj rasti in naložb ter trpi zaradi razdrobljenega in razslojenega sistema zakonov in uredb, ki izhajajo iz različnih ravni vlade.  Upravno in regulativno breme še vedno otežuje delo gospodarskih operaterjev.  Pozitivne plati države na področju ustanavljanja podjetja ali reševanja v primeru insolventnosti razvodenijo slabosti pri izdaji gradbenih dovoljenj, uveljavljanju pogodb, plačevanju davkov ali pridobivanju posojil. Izvajanje nacionalne strategije za javna naročila, sprejete na začetku leta 2016, bi lahko prispevalo k reševanju nekaterih sistemskih in razširjenih slabosti.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Italije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Italija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Italije za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

               PRIPOROČA, da Italija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.V letu 2016 omeji začasni odklon od zahtevane prilagoditve 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na znesek v višini 0,75% BDP, dovoljen za naložbe in izvajanje strukturnih reform, pod pogojem da nato nadaljuje prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Pospeši izvajanje programa privatizacije in uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje dolga sektorja država. Prenese davčno obremenitev s produktivnih dejavnikov na potrošnjo in premoženje. Zmanjša število in obseg davčnih odhodkov in zaključi reformo katastrskega sistema do sredine leta 2017. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z elektronsko izdajo računov in elektronskim plačevanjem.

               2.Izvede reformo javne uprave s sprejetjem in izvajanjem vseh potrebnih zakonodajnih uredb, zlasti tistih, ki reformirajo državna podjetja, lokalne javne storitve in upravljanje kadrovskih virov. Pospeši boj proti korupciji z revizijo pravil o zastaranju do konca leta 2016. Skrajša dolžino civilnih sodnih postopkov z izvajanjem reform in učinkovitim upravljanjem zadev.

               3.Pospeši zmanjševanje obsega slabih posojil,  vključno z izboljšanjem okvira za obravnavo insolventnosti in izterjave dolgov. Hitro dokonča izvajanje tekočih reform upravljanja podjetij v bančnem sektorju.

               4.Izvede reformo aktivnih politik trga dela, zlasti z okrepitvijo učinkovitosti zavodov za zaposlovanje. Olajša zaposlovanje prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu. Sprejme in izvaja nacionalno strategijo boja proti revščini ter pregleda in racionalizira socialne izdatke.

               5.Nemudoma sprejme in izvaja zakon o konkurenci, ki je v pripravi. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje konkurenčnosti v reguliranih poklicih, transportnem, zdravstvenem in maloprodajnem sektorju ter v sistemu podeljevanja koncesij.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  COM(2015) 8105 final.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Združeno kraljestvo
                  6
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  7
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visoka zadolženost gospodinjskega sektorja, visoke ravni cen stanovanj in veliki primanjkljaji na tekočem računu lahko predstavljajo ranljivosti. Hkrati so bilance stanja gospodinjstev kot celota trdne, odpornost bančnega sektorja pa se še naprej izboljšuje. Zdi se, da se je stabilnost sektorja gospodinjstev in širšega gospodarstva za obvladovanje tveganj, kot so pretresi zaradi obrestnih mer ali pri zaposlovanju, kratkoročno povečala. Vendar se mora konkreten učinek več vladnih pobud na neravnovesje med ponudbo stanovanj in povpraševanjem po njih še pokazati. Tveganja, povezana z velikim primanjkljajem na tekočem računu, blažijo ugoden institucionalni okvir in nizke obveznosti v tujih valutah. Povečanje primanjkljaja je posledica naraščanja primanjkljaja primarnih dohodkov in se bo po pričakovanjih zmanjšal, ko se bodo sprostili neugodni ciklični pogoji.

               (3)Združeno kraljestvo je 24. marca 2016 predložilo nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Če bo Združeno kraljestvo v letu 2016/17 doseglo trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, bodo zanj od leta 2017/18 veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015/16 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016/17 nižji od 3 % BDP, in načrtuje njegovo nadaljnje zmanjšanje na 2,0 % BDP do leta 2017/18. Preračunani
                  9
                strukturni primanjkljaj kaže na strukturno izboljšanje v višini 0,6 o. t. BDP v letu 2015/16, 0,9 o. t. BDP v letu 2016/17 in 0,7 o. t. BDP v letu 2017/18. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP povečal z 88,0 % BDP v letu 2015/16 na najvišjo vrednost 88,3 % BDP v letu 2016/17 in se nato v letu 2017/18 zmanjšal na 87,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev v letih 2016/17 in 2017/18 so dovolj natančno opredeljeni. Vendar je učinek nekaterih ukrepov v letu 2017/18 z ocenjenim proračunskim učinkom v višini 0,2 % BDP bolj negotov. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Združeno kraljestvo v letu 2015/16 doseglo priporočen nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP in doseglo priporočen fiskalni napor. Po napovedih bo Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17, torej do roka, ki ga je priporočil Svet, čeprav naj ne bi doseglo priporočenega ciljnega nominalnega primanjkljaja v višini 2,7 % BDP. Po projekcijah bo na kumulativni ravni v obdobju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen nekoliko nižji fiskalni napor od priporočenega. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo, ob predpostavki nespremenjene politike, v letu 2017/18 doseglo priporočeno prilagoditev za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja. Poleg tega bo Združeno kraljestvo v skladu z napovedjo v letu 2017/18 izpolnjevalo tudi prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo večinoma izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Produktivnost v Združenem kraljestvu od leta 2008 stagnira. To je mogoče pripisati različnim dejavnikom, kot so nizke kapitalske naložbe, neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in premik v sestavi gospodarstva v poslovne sektorje z nižjo produktivnostjo. Pri tem je treba upoštevati tudi izzive, povezane s pomanjkanjem stanovanj, zlasti na geografskih območjih z visoko gospodarsko rastjo. V političnem dokumentu vlade z naslovom „Fixing the foundations - creating a prosperous nation“ iz julija 2015 je predstavljen obsežen odgovor na ta vprašanja. Glede na nekatere še vedno prisotne ovire za naložbe ter nizko raven javnih in zasebnih naložb v Združenem kraljestvu so vladni ukrepi politike za povečanje ravni strokovnega znanja, inovacij in naložb v infrastrukturo pravočasni, čeprav bo pomembno njihovo učinkovito izvajanje. Med glavnimi izzivi pri naložbah je vzpostavitev ustrezne omrežne infrastrukture. V nacionalnem infrastrukturnem načrtu, posodobljenem marca 2016, so določene podrobnosti o napredku pri infrastrukturnih projektih v skladnem in doslednem okviru. Načrt se opira na zagotavljanje povečanja zasebnih sredstev za večino naložb. Izvedba in spremljanje sta bistvenega pomena, prav tako preglednost in prevzemanje odgovornosti. Kljub različnim pobudam vlade povpraševanje po stanovanjih še naprej presega njihovo ponudbo, kar se odraža v visokih cenah nepremičnin, ki še naraščajo. Pomanjkanje stanovanj je najbolj akutno v hitro rastočih delih Londona in na jugovzhodnem delu države. Uporaba zemljišč temelji na načelih iz nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja in učinkovito izvajanje prenovljenega sistema načrtovanja bi lahko spodbudilo večjo gradnjo stanovanj.

               (7)Trg dela v Združenem kraljestvu ostaja dinamičen. Leta 2015 je stopnja zaposlenosti (starostna skupina 20–64 let) dosegla 76,9 %, stopnja brezposelnosti pa se je še naprej zmanjševala in dosegla 5,3 %. Tudi brezposelnost mladih in deleži mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, so se še zmanjšali. Kljub temu je še mogoče izboljšati možnosti za neaktivne, podzaposlene in nizkokvalificirane delavce. Boljše možnosti za napredovanje trga delovne sile in jasnejše poti za izpopolnjevanje bi pomagale delavcem, ki so omejeni na slabo plačana dela in/ali dela z majhnim številom ur. Prav tako bi obravnavale pomanjkanje znanj in spretnosti, ki se je pokazalo v nekaterih sektorjih gospodarstva, kot je gradbeništvo. Uspešna uporaba virov, ki izhajajo iz vajeništva, bo zahtevala posebno pozornost. Pravočasno bo treba izvesti predloge za izboljšanje ponudbe na področju otroškega varstva, saj sta razpoložljivost in cenovna dostopnost otroškega varstva še vedno izziv.

               (8)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (9)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Si prizadeva trajno odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17. Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017/18 za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja.

               2.Odpravi primanjkljaj naložb v omrežno infrastrukturo, tudi z izvajanjem prednostnih nalog nacionalnega infrastrukturnega načrta. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanj, vključno z izvajanjem reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja.

               3.Odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti vajeništev. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.