Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0148

Mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2004–2008  /* SEK/2005/0148 končno */

	Bruselj, 2.2.2005SEC(2005)148 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2004–2008(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti pred 1. marcem 1999. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.Prvi program stabilnosti Finske, ki je obravnaval obdobje 1998–2002, je bil predložen 7. septembra 1998, Svet pa ga je ocenil 12. oktobra 1998. Dopolnitve so bile predložene vsako naslednje leto. Finska je zadnjo dopolnitev svojega programa stabilnosti predložila 2. decembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:-  2. decembra 2004 je vlada Finske odobrila dopolnitev programa stabilnosti in ga, tako kot prejšnje dopolnitve, predložila v vednost parlamentu. Dopolnitev programa stabilnosti obravnava obdobje do leta 2004 do leta 2008. Program na splošno upošteva kodeks ravnanja, manjkajo pa nekatere spremenljivke osnovnih predpostavk.-  V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v programu, je za leto 2004 po zaslugi močnega domačega povpraševanja predvidena gospodarska rast nad 3 % BDP, ki se bo nekoliko zmanjšala na stopnjo rasti 2,8 % v letu 2005. Predvidevati povprečno rast okoli 2,5 % skozi vse programsko obdobje se zdi dokaj previdna napoved. Kratkoročna napoved je nekoliko pod napovedmi služb Komisije iz jeseni 2004; tudi srednjeročna projekcija na podlagi potencialnih rezultatov, predstavljenih v programu, je pod potencialom rasti, kot ga ocenjujejo službe Komisije.-  Ključni cilj proračunske politike vlade je ohraniti financiranje institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države v položaju blizu ravnovesja. Ker so skladi socialnega zavarovanja redno v presežku, bi moral javnofinančni saldo pokazati letni presežek blizu 2 % BDP. V skladu s to politiko bi moralo biti ravnovesje v financiranju institucionalnih enot centralne ravni države, v smislu nacionalnih računov, ponovno vzpostavljeno ob koncu volilnega obdobja v letu 2007. Za lažje doseganje tega cilja je vlada maja 2003 odobrila letne omejitve porabe za obdobje 2004–2007. Na podlagi teh omejitev se lahko skupni izdatki institucionalnih enot centralne ravni države realno povečajo v povprečju za skoraj 1 odstotek letno v navedenem obdobju. Ker je bila večina povečanja izdatkov nakopičena na zgodnje obdobje, in sicer na leto 2004, je manj možnosti za prilagajanje znotraj meja v zadnjem delu volilnega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so projekcije za javnofinančni presežek za leta 2004 do 2007 skoraj nespremenjene.-  Čeprav je Finska odločena, da ohrani ugoden presežek v javnem sektorju, bi lahko bil proračunski rezultat slabši od predvidenega, saj osnovno proračunsko gibanje, predstavljeno v dopolnitvi, le delno vključuje znižanja davkov v višini 1,7 milijarde EUR, tj. 1,2 % BDP, ki dopolnjujejo dveinpolletni celoviti sporazum o plačah, ki je bil sklenjen konec novembra 2004. Ker niso najavljeni nobeni načrti za zmanjšanje porabe v letih 2005–2007, bi bil lahko primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države med letoma 2005 in 2007 višji od navedenega v programu, če se ne uvedejo ukrepi za večanje prihodkov, s čimer bi se zmanjšal tudi presežek v javnofinančnem financiranju. Vlada ocenjuje, da se bo zaradi sporazuma o plačah in znižanj davkov javnofinančni presežek znižal za 0,3 odstotne točke na približno 1,9 % BDP v letu 2007. Vendar pričakuje, da bo ta sveženj okrepil dinamiko v gospodarstvu z izboljšanjem potenciala rasti in ustvarjanjem delovnih mest ter tako povečal sposobnost za večanje prihodkov. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči položaj blizu ravnovesja v letih 2004–2008. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih za leta 2004–2008.-  Predvideva se, da bo splošni delež bruto javnega dolga ostal precej pod 60 % BDP in se bo skozi vse programsko obdobje nenehoma zmanjševal. Sedanji program predvideva, da bo delež javnega dolga do leta 2008 padel z ocenjenih 44,6 % BDP v letu 2004 na okoli 41 %. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo programa sedanji program predvideva, da se bo delež javnega dolga v razmerju do BDP izrazito zniževal od leta 2005 zaradi višje nominalne rasti BDP, nižje ravni zadolževanja institucionalnih enot centralne ravni države, nižjih plačil obresti in višjih davčnih prihodkov. Prejšnji program je predvideval, da bo delež javnega dolga v razmerju do BDP ostal skoraj ustaljen pod 45 % BDP v letih 2004–2007, sedanji program pa ocenjuje, da bo ta delež padel za skoraj tri odstotne točke.-  Program vsebuje pregled vladnega programa strukturnih reform, ki se osredotoča na izboljšanje vzdržnosti javnega sektorja s pokojninsko reformo, ki bo začela veljati leta 2005. Namen reforme, ki predstavlja nadgradnjo prejšnjih ukrepov, je zvišanje upokojitvene starosti za tri leta na 62–63 let. V reformi so opisani tudi nadaljnji ukrepi za znižanje nenehno visoke strukturne brezposelnosti. Za kolektivno pogodbo o plačah, sklenjeno konec novembra 2004 in dopolnjeno z znižanji davkov, se pričakuje, da bo pospešila dinamiko v gospodarstvu in okrepila ustvarjanje delovnih mest. Za ukrepe, ki jih je vlada sprejela in postavila v ospredje, se resnično lahko pričakuje, da bodo povečali potencialno rast in okrepili nadaljnjo vzdržnost javnih financ.-  Zdi se, da je Finska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Strategija, opisana v programu, je široko zasnovana ter vključuje nadaljnjo konsolidacijo dolgov in strukturne reforme, npr. nadaljnje korake pokojninske reforme in ukrepe za zvišanje upokojitvene starosti. Sprejete in načrtovane strukturne reforme bi morale imeti pozitivne učinke na javne finance.-  Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti za večletne omejitve porabe, ki so bile uvedene leta 2003, se zdi, da so dobro delovale v prvem letu izvajanja, tj. leta 2004, ko je bila končna proračunska poraba pod zgornjo mejo, pa tudi izdatki v proračunu za leto 2005 so v okviru teh mej. Okvir izdatkov bi se moral še naprej upoštevati, saj je politično zavezujoč.Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi programa stabilnosti Finske in ga pošilja Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2004–2008SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 5(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne [17. februarja 2005] je Svet proučil dopolnitev programa stabilnosti Finske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Manjkajo pa nekatere spremenljivke glede osnovnih predpostavk. V skladu s tem je Finska pozvana, da doseže skladnost z zahtevami po podatkih.2.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 3,2 % v letu 2004 na 2,4 % v povprečju v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij kaže dokaj previdne predpostavke o rasti. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične in so v skladu z ocenami služb Komisije.3.  S predvidenim letnim javnofinančnim presežkom povprečno 2 % BDP v dopolnitvi bi se moral ugoden proračunski položaj ohraniti skozi vse programsko obdobje. Presežek se v glavnem ustvarja v skladih socialnega zavarovanja, v trenutno uravnoteženem financiranju institucionalnih enot centralne ravni države pa naj bi v obdobju 2005–2007 nastal manjši primanjkljaj. Cilj je, da se v financiranju institucionalnih enot centralne ravni države leta 2007 spet vzpostavi ravnovesje. Zato je vlada sprejela letne omejitve porabe za obdobje 2004–2007. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so projekcije za javnofinančni presežek za leta 2004 do 2007 skoraj nespremenjene.4.  Čeprav je Finska odločena, da ohrani ugoden presežek v javnem sektorju, bi lahko bil proračunski rezultat slabši od predvidenega, saj osnovno proračunsko gibanje, predstavljeno v dopolnitvi, le delno vključuje znižanja davkov v višini 1,7 milijarde EUR, tj. 1,2 % BDP, ki dopolnjujejo dveinpolletni celoviti sporazum o plačah, ki je bil sklenjen konec novembra 2004. Ker niso najavljeni nobeni načrti za nadaljnje omejevanje porabe v letih 2005–2007, bi bil lahko primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države med letoma 2005 in 2007 višji od navedenega v programu, če se ne uvedejo ukrepi za večanje prihodkov, s čimer bi se zmanjšal tudi presežek v javnofinančnem financiranju. Vlada ocenjuje, da se bo zaradi sporazuma o plačah in znižanj davkov javnofinančni presežek znižal za 0,3 odstotne točke na približno 1,9 % BDP v letu 2007. Vendar pričakuje, da bo ta sveženj okrepil dinamiko v gospodarstvu z izboljšanjem potenciala rasti in ustvarjanjem delovnih mest ter tako povečal sposobnost za večanje prihodkov.5.  Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči položaj blizu ravnovesja v letih 2004–2008. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih za leta 2004–2008.6.  Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 44,6 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 3,5 odstotne točke.7.  Zdi se, da je Finska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Strategija, opisana v programu, je široko zasnovana ter vključuje nadaljnjo konsolidacijo dolgov in strukturne reforme, npr. nadaljnje korake pokojninske reforme in ukrepe za zvišanje upokojitvene starosti. Sprejete in načrtovane strukturne reforme bi morale imeti pozitivne učinke na javne finance.8.  Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti za večletne omejitve porabe, ki so bile uvedene leta 2003, se zdi, da so dobro delovale v prvem letu izvajanja, tj. leta 2004, ko je bila končna proračunska poraba pod zgornjimi mejami, pa tudi izdatki, kot so predlagani v proračunu za leto 2005, so v okviru teh mej. Okvir izdatkov bi se moral še naprej upoštevati, saj je politično zavezujoč.Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |COM okt. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |COM okt. 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |COM okt. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | PS dec. 20042 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |COM okt. 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | ni podatkov |Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) | PS dec. 20041 | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |COM okt. 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 20031 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |COM okt. 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | ni podatkov | ni podatkov |PS nov. 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | ni podatkov |Opomba: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2Finski organi predložijo primarne salde na podlagi neto plačil obresti in ne bruto plačil obresti. Službe Komisije so preračunale številke na podlagi podatkov iz programa. Viri: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Priporočilo Sveta (EU) 2016/210 z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2014

text:
               16.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/59

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/210
   z dne 12. februarja 2016
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2014
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4) in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2014.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 373, 10.11.2015, str. 289.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/79

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2017
   (2017/C 261/18)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Nizozemska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 in 2.

               (3)

               Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi poglobljen pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, katerega rezultati so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Med državami članicami euroobmočja ima Nizozemska največji triletni povprečni presežek na tekočem računu glede na BDP. Presežek nakazuje neoptimalno razporejanje virov, kar pomeni, da ima država še neizkoriščene možnosti za povečanje rasti in blaginje. Razpoložljivi dohodek gospodinjstev je zmanjšan zaradi primeža, ki ga povzroča visoka obremenitev plač. Zasebni dolg je visok, še zlasti gospodinjski hipotekarni dolg. Dolge bilance stanja gospodinjstev povečujejo ranljivost za finančne pretrese. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja negativnih učinkov na nizozemsko gospodarstvo, saj bi se zaradi njegove velikosti in čezmejne pomembnosti takšni negativni učinki razširili tudi na ekonomsko in monetarno unijo.

               (4)

               Nizozemska je 26. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2017 načrtuje povečanje presežka sektorja država z 0,5 % BDP v letu 2017 na 1,3 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo z nekaj rezerve še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. V skladu s programom stabilnosti za leto 2017 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2017 padel na 58,5 %, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Vlada načrtuje dodatno znižanje deleža dolga sektorja država na 49,3 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se strukturni saldo povečal s presežka v višini 0,2 % BDP v letu 2017 na 0,4 % BDP v letu 2018, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Dolg sektorja država naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven pravila glede dolga. Na splošno Svet meni, da bo Nizozemska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Hkrati bi država ob upoštevanju srednjeročnega cilja še lahko izkoristila možnosti za podporo potencialni rasti in domačemu povpraševanju z uporabo fiskalne in strukturne politike, vključno z naložbami v raziskave in razvoj, ter z ustvarjanjem pogojev za višjo realno rast plač, tudi ob vztrajnih zunanjih neravnotežjih.

               (7)

               Nedavno rast zaposlenosti je mogoče v veliki meri pripisati povečanju števila zaposlenih s pogodbami za določen čas in samozaposlenih. Visok in naraščajoč delež pogodb za določen čas in hitro povečevanje samozaposlovanja, ki ne vključuje zaposlitve drugih delavcev, potekata v razmerah velikih razlik v veljavni delovnopravni zakonodaji, predpisov o varstvu pri delu ter razlik v davčni zakonodaji in zakonodaji o socialni varnosti. Čeprav so bili sprejeti določeni ukrepi, nekateri od teh dejavnikov še vedno ustvarjajo finančne spodbude za zaposlene, da se samozaposlijo, ali omogočajo ugodnejše zaposlovanje za določen čas. To ima lahko še zlasti izkrivljajoče učinke na obrobju trga dela in je morda prispevalo k opazovani zmerni skupni realni rasti plač. Samozaposleni so pogosteje premalo zavarovani pred invalidnostjo, brezposelnostjo in starostjo. To bi lahko dolgoročno vplivalo na vzdržnost sistema socialne varnosti. Izvrševanje ukrepov za odpravljanje navideznega samozaposlovanja je odloženo do leta 2018. Stanje na področju zaposlovanja oseb z migrantskim ozadjem ostaja pomemben izziv. Stopnja zaposlenosti migrantov, rojenih zunaj EU, je za 20 odstotnih točk nižja kot pri osebah, rojenih na Nizozemskem, le majhen delež tega pa je mogoče pojasniti z razlikami v starosti in izobrazbi.

               (8)

               Povišanje stopnje varčevanja gospodinjstev v zadnjih letih je bilo delno posledica višjih prihrankov v drugem stebru pokojninskega sistema (obvezne zasebne sheme dodatnega zavarovanja), k čemur je prispevalo zakonodajno okolje. Primerna znotraj- in medgeneracijska porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene), bi gospodinjstvom pomagala, da finančna sredstva uporabijo v rasti prijaznejše namene. Vlada je napovedala, da namerava izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi izboljšala pokritost ter ustvarila preglednejši, prožnejši in aktuarsko pravičnejši sistem.

               (9)

               Togosti in izkrivljajoče spodbude, ki so se nakopičile v zadnjih desetletjih, oblikujejo vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Nagnjenost gospodinjstev k povečevanju bruto hipotekarnega dolga na podlagi stanovanjskega premoženja v veliki meri odraža dolgoletne fiskalne spodbude, zlasti stoodstotne davčne olajšave za hipotekarne obresti. Kljub krepitvi gospodarskega okrevanja niso bili od leta 2012 sprejeti nobeni dodatni ukrepi za reševanje te problematike.

               (10)

               Naložbe so se med gospodarsko krizo zelo zmanjšale in so si do danes le delno opomogle. Pomanjkljivosti pri naložbah v celotnem gospodarstvu se zdijo zelo ciklične ter so bile posledica poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu in odločitev v okviru konsolidacije javnih financ. Ovire za naložbe se zdijo sicer majhne, vendar so postopki za pridobitev gradbenih dovoljenj razmeroma dolgi. Nizka raven naložb v obnovljivo energijo se zdi povezana s preteklo dinamiko in negotovostjo na trgih ter z regulativnimi dejavniki. Javni in zasebni odhodki na področju raziskav in razvoja so nizki glede na raven izobrazbe, akademskih dosežkov in gospodarskega razvoja v primerjavi z najuspešnejšimi državami članicami. Javnofinančni odhodki na tem področju od leta 2014 stagnirajo, medtem ko zasebni odhodki za raziskave in razvoj ostajajo nizki. V zvezi z zadevnim priporočilom Sveta za leto 2016 ni bil dosežen noben napredek.

               (11)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (12)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017 in je mnenja (5), da bo Nizozemska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (13)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in te ocene preučil nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2 za Nizozemsko –

         PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Ob upoštevanju srednjeročnega cilja uporabi fiskalno in strukturno politiko za podpiranje potencialne rasti in domačega povpraševanja, vključno z naložbami v raziskave in razvoj. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalih izkrivljanj na stanovanjskem trgu in davčnih spodbud za zadolževanje gospodinjstev, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti.

               2.

               Odpravi preostale ovire za zaposlovanje na podlagi pogodb za nedoločen čas. Obravnava znatno povečanje števila samozaposlenih, ki ne zaposlujejo drugih delavcev, med drugim z zmanjšanjem davčnih izkrivljanj v korist samozaposlovanja, ne da bi pri tem ogrozila podjetništvo, in spodbujanjem dostopa samozaposlenih do cenovno dostopnega socialnega varstva. Na podlagi že začetega širšega pripravljalnega procesa sprejme ukrepe za večjo preglednost drugega stebra pokojninskega sistema, njegovo večjo medgeneracijsko pravičnost in večjo odpornost proti pretresom. Ustvari pogoje za spodbujanje višje realne rasti plač ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.