				|

		52013PC0382

			Priporočilo SKLEP SVETA o pozivu Belgiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja /* COM/2013/0382 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo
SKLEP SVETA
o pozivu Belgiji, naj sprejme ukrepe za
zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega
primanjkljaja
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(9) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s
členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države
članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(6) PDEU sklenil[1], da v Belgiji obstaja
čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 126(7) PDEU in
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne
7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi
s čezmernim primanjkljajem izdal priporočilo za odpravo
čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012[2]. Da bi lahko belgijski organi
verodostojno in trajnostno znižali javnofinančni primanjkljaj pod
3 % BDP, jim je bilo priporočeno, naj (a) izvedejo ukrepe za
zmanjšanje primanjkljaja v letu 2010 v skladu z načrtom iz osnutka
proračuna za leto 2010 ter okrepijo načrtovano fiskalno
konsolidacijo v letih 2011 in 2012; (b) zagotovijo povprečno letno
fiskalno konsolidacijo v višini 0,75 % BDP v obdobju 2010–2012, ki bi
morala prispevati tudi k zniževanju deleža bruto javnega dolga, tako da se v
primernem času približa referenčni vrednosti, s ponovno
vzpostavitvijo ustrezne ravni primarnega presežka; (c) določijo
ukrepe, potrebne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012,
če to omogočajo ciklični pogoji, in pospešijo zmanjševanje
primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za
boljše od pričakovanj ob izdaji priporočila v zvezi s čezmernim
primanjkljajem; ter (d) okrepijo mehanizme za spremljanje, s katerimi se
zagotavlja upoštevanje fiskalnih ciljev. Svet je v svojih priporočilih določil
2. junij 2010 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu
z določbami člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97.
(4)       V skladu z določbami
člena 126(8) PDEU je Svet [21. junija 2013]
odločil, da Belgija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odziv na
priporočilo Sveta iz decembra 2009 v obdobju, ki je določeno v
navedenem priporočilu.
(5)       V skladu s
členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 in če
dejanski podatki v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009 kažejo, da
sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja
v rokih, predpisanih v priporočilu, izdanem v skladu s
členom 126(7) Pogodbe, Svet nemudoma v skladu s
členom 126(9) Pogodbe sprejme sklep, s katerim državo
članico pozove, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje
primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za izboljšanje stanja.
(6)       Po napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013 naj se realni BDP v letu 2013 ne bi bistveno spreminjal,
krčenje domačega povpraševanja, ki se je začelo leta 2012,
pa naj bi se še nadaljevalo. Medtem ko naj bi poraba v gospodinjstvih
najverjetneje stagnirala, naj bi tudi naložbe predvidoma upadle, na kar
vplivajo pomanjkanje zaupanja v celotnem gospodarstvu, negativno stanje v
gradbenem sektorju, zaostrovanje kreditnih pogojev ter obsežne rezerve v industriji.
Zasebna potrošnja in naložbe naj bi začeli rasti šele leta 2014, ko
naj bi domače povpraševanje postalo glavni dejavnik stopnje rasti realnega
BDP v višini 1,2 %. Ob takem močnejšem domačem povpraševanju naj
bi se rast uvoza približala rasti izvoza. Tako bi bili omejeni nadaljnji
dobički iz neto izvoza v letu 2014 za razliko od leta 2013, ko
naj bi pozitivna rast neto tujega povpraševanja predvidoma preprečila
krčenje BDP.
(7)       Po napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013 naj bi splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2013
predvidoma padel na 2,9 % BDP. V prvotnem proračunu za leto 2013
je bilo določeno, da naj bi nominalni ciljni primanjkljaj znašal
2,15 % BDP. Vendar so bile od priprave osnutka proračuna uradne
napovedi rasti, na katerih temelji proračun (+0,7 % v skladu z
napovedjo služb Komisije iz jeseni 2012), popravljene znatno navzdol, in
sicer na 0,2 % v programu za stabilnost za leto 2013 in 0,0 % v
napovedi iz pomladi. Vlada je zato opustila nominalni ciljni primanjkljaj in ga
nadomestila z zavezo k izboljšanju strukturnega salda za 1,0 % BDP.
Marca 2013 je vlada sprejela dodatne ukrepe v višini 0,2 % BDP
poleg ukrepov v višini približno 0,75 % BDP, ki so bili sprejeti pri
prvotnem proračunu za leto 2013 in so bili upoštevani v napovedi
služb Komisije iz pomladi 2013. Ta napoved predvideva strukturno
izboljšanje v višini 0,75 % BDP v letu 2013, vključno s
prispevkom v višini 0,25 odstotne točke zaradi nižjih odhodkov za obresti.

(8)       Ob nespremenjeni politiki naj
bi po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 primanjkljaj leta 2014
znova presegel referenčno vrednost in dosegel 3,1 % BDP, kljub
predvideni rasti, ki naj bi bila višja od potencialne. To novo povečanje
je posledica neodvisnega trenda povečevanja socialnih transferjev in
dejstva, da je proračun za leto 2013 vključeval tudi enkratne in
začasne prihodke v višini približno 0,4 % BDP, kot so
davčna amnestija, prodaja licenc v telekomunikacijah in izjemno visoka
dividenda iz nacionalne banke Belgije.
(9)       Javni dolg se je s
84 % BDP leta 2007 povečal na skoraj 100 % BDP
leta 2012. Dinamika primanjkljaja in BDP znaša približno 6,5 odstotne
točke povišanja, medtem ko zunanji dejavniki znašajo približno 9 odstotnih
točk, večinoma zaradi operacij reševanja v finančnem sektorju v
obliki kapitalskih vložkov. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 naj
bi se primanjkljaj leta 2014 povečal na 102 % BDP.
Belgijska vlada namerava prodati finančna sredstva, da bi v letu 2013
dolg ohranila pod 100 % BDP. V tem okviru je belgijska vlada nedavno
napovedala prodajo Royal Park Investment (pravnega subjekta s posebnim namenom
v okviru reševanja banke Fortis), s čimer bi se stopnja dolga znižala za
0,2 % BDP.
(10)     Poročilo Evropske
komisije o fiskalni vzdržnosti iz leta 2012 kaže, da Belgiji
kratkoročno ne grozi tveganje fiskalnega pretresa. Vendar so tveganja za
fiskalno vzdržnost srednjeročno do dolgoročno visoka. Dolgoročni
učinek staranja prebivalstva v Belgiji na proračun je precej nad
povprečjem v EU, kar je večinoma rezultat hitrega povečevanja
odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Čeprav je
bila pokojninska reforma decembra 2011 pomemben pozitiven korak, so
očitno potrebni dodatni ukrepi za popolno ponovno vzpostavitev
dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
(11)     Z ukrepi, sprejetimi v zvezi s
prvotnim proračunom za leto 2013, in proračunskim nadzorom iz
marca 2013 naj bi se primanjkljaj leta 2013 po trenutnih
pričakovanjih zmanjšal pod 3 % BDP. Vendar je po napovedi služb
Komisije iz pomladi 2013 varnostna meja, ki varuje pred kršitvijo
referenčne vrednosti iz Pogodbe, zelo nizka. Poleg tega popravek trenutno
še ni vzdržen.
(12)     Zaradi velikih negotovosti v
zvezi z gospodarskim in proračunskim razvojem bi bilo treba
priporočeni proračunski cilj za zadnje leto v obdobju odprave primanjkljaja
določiti na raven, ki je znatno nižja od referenčne vrednosti, da se
zagotovi učinkovita in trajna odprava primanjkljaja v zahtevanem roku.
(13)     Zato je primerno dodatno znižati
primanjkljaj za leto 2013 na 2,7 % BDP, kar je skladno s
strukturnim izboljšanjem v višini 1 % BDP leta 2013. Zato se zdi,
da je treba sprejeti dodatne ukrepe z ocenjenim učinkom 0,25 % BDP,
tudi zaradi možnih negativnih sekundarnih učinkov.
(14)     Belgija se je v svojem
programu za stabilnost zavezala, da bo leta 2015 dosegla strukturno
uravnotežen proračun, srednjeročni cilj s strukturnim presežkom
0,75 % BDP pa leta 2016. Posledično so se v dopisu, poslanem
Komisiji 28. maja 2013, belgijski organi zavezali za zagotovitev
večje fiskalne konsolidacije, in sicer v višini 0,75 % BDP, v letu
2014. Ta konsolidacija je tudi glede na visoko raven dolga ustrezna in bo skladna
z izpolnjevanjem merila glede dolga. Nato bi morala Belgija nadaljevati s
prizadevanji za izpolnitev srednjeročnega cilja, vključno z
doseganjem referenčne vrednosti za odhodke in zagotavljanjem skladnosti z
referenčno vrednostjo za zmanjševanje dolga.
(15)     Poleg tega bi morala Belgija
okrepiti dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema in sistema socialne
varnosti. V zvezi s tem so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo vrzeli med
dejansko in zakonsko določeno upokojitveno starostjo, medtem ko bi ukrepi
za uskladitev zakonsko določene upokojitvene starosti z razvojem
pričakovane življenjske dobe omogočili dolgoročno vzdržnost
pokojninskega sistema.
(16)     Poleg tega bi morala Belgija
sprejeti izrecne dogovore o uskladitvi za zagotovitev, da bodo proračunski
cilji zavezujoči na zvezni in nižjih ravneh v okviru srednjeročnega
načrtovanja, vključno s čim prejšnjim sprejetjem pravila o
javnofinančnem proračunskem saldu/presežku, ki bo skladno z zahtevami
Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni
uniji.
(17)     Za zagotovitev uspešnosti
strategije fiskalne konsolidacije je pomembno tudi podpreti fiskalno
konsolidacijo s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta,
naslovljenimi na Belgijo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki
zadevajo postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1.           Belgija do leta 2013
odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.
2.           Belgija zmanjša nominalni
primanjkljaj na 2,7 % BDP leta 2013. To nominalno izboljšanje je
skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 1 % BDP
leta 2013 na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013.
3.           Belgija sprejme in v celoti
izvede vse ukrepe za konsolidacijo, vključene v proračun za
leto 2013, ter vse dodatne strukturne ukrepe za dosego priporočene
strukturne konsolidacije za leto 2013.
4.           Belgija je pripravljena
sprejeti dodatne ukrepe, če se uresničijo tveganja za
proračunske načrte. Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi
morali zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega strukturnega salda na
način, ki pospešuje rast.
Člen 2
1.           Belgija najpozneje do
21. septembra 2013 predloži Komisiji poročilo z opisom ukrepov,
sprejetih za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz tega sklepa. Komisija bo na
podlagi tega poročila ocenila napredek v zvezi z odpravo čezmernega
primanjkljaja.
2.           Belgija Komisiji predloži
nadaljnja četrtletna poročila, v katerih bo proučila napredek
pri izpolnjevanju obveznosti iz tega sklepa.
3.           Belgija do 31. decembra 2013
predloži poročilo o načrtovanem izvajanju prvega priporočila,
izdanega v okviru evropskega semestra v zvezi s sprejetjem izrecnih dogovorov o
uskladitvi za zagotovitev, da bodo proračunski cilji zavezujoči na
zvezni in nižjih ravneh v okviru srednjeročnega načrtovanja.
4.           Belgija predloži strukturne
ukrepe za leto 2014, ki zagotavljajo trajno odpravo čezmernega
primanjkljaja in ustrezen napredek na poti k doseganju srednjeročnega
cilja.
Člen 3
Ta sklep je
naslovljen na Kraljevino Belgijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               Vsi dokumenti glede postopka v
zvezi s čezmernim primanjkljajem Belgije so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm.
[2]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 6.


title: 2011/622/EU: Priporočilo Komisije z dne 20. septembra 2011 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost  Besedilo velja za EGP

text:
               21.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 243/23

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 20. septembra 2011
   o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/622/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   V skladu z oddelkom 7.3.4 Priloge k Sklepu Komisije 2011/275/EU z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z „infrastrukturnim“ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (1) lahko obstoječe proge, ki niso predmet projekta obnove ali nadgradnje, omogočajo obratovanje vozil, ki so skladna s TSI, ob izpolnjevanju temeljnih zahtev Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (2). Upravitelj infrastrukture bi moral v tem primeru imeti možnost na prostovoljni podlagi dopolniti register infrastrukture v skladu s Prilogo D k Sklepu 2011/275/EU. Priporočiti bi bilo treba skupni postopek za dokazovanje ravni skladnosti s temeljnimi parametri TSI, določenimi v Sklepu 2011/275/EU –
   PRIPOROČA da:
   se postopek, določen v Prilogi, uporablja za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih fiksnih instalacij s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost.

      V Bruslju, 20. septembra 2011

            Za Komisijo

         Siim KALLAS

            Podpredsednik

      (1)  UL L 126, 14.5.2011, str. 53.

      (2)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

      PRILOGA

         Postopek za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost

      1.   Uvod

      1.1   Tehnično področje uporabe

      Ta postopek se nanaša na naslednje podsisteme železniškega sistema Unije:

                  (a)

                  infrastrukturni strukturni podsistem in

                  (b)

                  energetski strukturni podsistem.

            Ta podsistema sta vključena v seznam podsistemov v Prilogi II(1) k Direktivi 2008/57/ES.
      1.2   Geografsko področje uporabe

      Geografsko področje uporabe tega postopka je železniški sistem Unije iz Direktive 2008/57/ES.
      1.3   Opredelitve pojmov

      Za namene tega postopka veljajo naslednje opredelitve pojmov:

                  (a)

                  „EI“ („existing infrastructure“) je obstoječa infrastruktura (fiksne instalacije), ki je začela obratovati pred začetkom veljavnosti Direktive 2008/57/ES, oziroma proge, ki so začele obratovati po začetku veljavnosti Direktive 2008/57/ES, ne da bi bile predmet postopka verifikacije ES;

                  (b)

                  „EI-dokaz skladnosti“ pomeni preveritev, ali so temeljni parametri podsistema ali/in določen element obstoječih prog v skladu z zahtevami zadevnih TSI;

                  (c)

                  „EI-certifikat o dokazu“ je dokument, ki ga izda neodvisni ocenjevalec na podlagi EI-dokaza skladnosti;

                  (d)

                  „EI izjava o dokazu“ je dokument, ki ga izda vložnik po tem, ko prejme EI-certifikat o dokazu.

            2.   Postopek za dokazovanje skladnosti s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost obstoječih železniških prog

      2.1   Namen

      V skladu s Sklepom 2011/275/EU o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z „infrastrukturnim“ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti lahko obstoječe proge, ki niso predmet projekta obnove ali nadgradnje, omogočajo obratovanje vozil, ki so skladna s TSI, ob izpolnjevanju temeljnih zahtev Direktive 2008/57/ES.
      Zato se lahko uporabi naslednji postopek za dokazovanje skladnosti obstoječih fiksnih instalacij z zadevnimi TSI, ne da bi bile te fiksne instalacije predmet novega dovoljenja za začetek obratovanja.
      Ni obvezen, lahko pa se uporabi prostovoljno.
      2.2   Postopek za dokazovanje ravni skladnosti s temeljnimi parametri TSI

      1.   Postopek za dokazovanje ravni skladnosti s temeljnimi parametri TSI je postopek za EI-dokaz skladnosti, pri čemer vložnik izpolni obveznosti, določene v točkah 2, 3, 5.2 in 5.4, ter zagotovi in izjavi na izključno lastno odgovornost, da zadevni podsistem, ki je bil usklajen z določbami točke 4, ustreza zahtevam zadevnih TSI.
      2.   Vložnik vloži vlogo za EI-dokaz skladnosti podsistema pri neodvisnem ocenjevalcu, ki ga sam izbere.
      Vloga vključuje:

                  (a)

                  ime in naslov vložnika in, če je vlogo vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov;

                  (b)

                  tehnično dokumentacijo.

            3.   Tehnična dokumentacija

                  3.1

                  Vložnik pripravi tehnično dokumentacijo in jo da na voljo neodvisnemu ocenjevalcu iz točke 4. Dokumentacija bi morala omogočiti, da se dokaže raven skladnosti obstoječega podsistema s temeljnimi parametri zadevnih TSI.

                  3.2

                  Tehnična dokumentacija, kjer je to ustrezno, vsebuje naslednje elemente:

                              (a)

                              splošen opis obstoječega podsistema;

                              (b)

                              dokumente, potrebne za pripravo tehničnega dosjeja;

                              (c)

                              seznam harmoniziranih standardov in/ali drugih ustreznih tehničnih specifikacij, katerih navedbe so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije in/ali nacionalnih tehničnih specifikacijah, priglašenih v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES, in ki so uporabljeni v celoti ali deloma, ter opis rešitev, sprejetih za izpolnitev zahtev ustreznih TSI, kjer navedeni harmonizirani ali nacionalni standardi niso bili uporabljeni. V primeru delne uporabe harmoniziranih ali nacionalnih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;

                              (d)

                              pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, omejitve obrabe itd.);

                              (e)

                              opise in razlage, potrebne za razumevanje delovanja in vzdrževanja podsistema;

                              (f)

                              pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema;

                              (g)

                              morebitne tehnične zahteve iz ustreznih TSI, ki se upoštevajo pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema;

                              (h)

                              druga ustrezna tehnična dokazila, ki dokazujejo, da so pristojni organi uspešno opravili predhodne preglede ali preskuse v primerljivih pogojih.

                  3.3

                  Vložnik hrani tehnično dokumentacijo, ki je ustreznim nacionalnim organom na voljo do konca obratovanja podsistema.

            4.   Postopek za dokazovanje ravni skladnosti s temeljnimi parametri TSI

                  4.1

                  Neodvisni ocenjevalec, ki ga izbere vložnik, upošteva dokazila o pregledih, preverjanjih in preskusih, ki so jih opravili drugi organi ali vložnik.

                  4.2

                  Dokazila, ki jih zbere neodvisni ocenjevalec, bi morala biti ustrezna in zadostna, da pokažejo raven skladnosti z zahtevami ustreznih TSI in da dokazujejo, da so bila opravljena vsa zahtevana in ustrezna preverjanja in preskusi.

                  4.3

                  Kadar obstoječi podsistem izpolnjuje zahteve zadevnih TSI, neodvisni ocenjevalec izda EI-certifikat o dokazu.

            5.   EI izjava o dokazu

                  5.1

                  Vložnik sestavi pisno EI izjavo o dokazu za podsistem in jo hrani do konca obratovanja podsistema. EI-izjava o dokazu opredeljuje podsistem, za katerega je bila sestavljena.

                  5.2

                  EI-izjava o dokazu in spremljajoči dokumenti so napisani v skladu s poglavjem 2.5.

                  5.3

                  Pristojnim organom se na zahtevo zagotovi izvod EI-izjave o dokazu.

            6.   Tehnični dosje

                  6.1

                  Naloga neodvisnega ocenjevalca je sestaviti tehnični dosje, ki spremlja EI izjavo o dokazu.

                  6.2

                  Tehnični dosje, ki spremlja EI izjavo o dokazu, se vloži pri vložniku.

                  6.3

                  Vložnik hrani izvod tehničnega dosjeja do konca obratovanja podsistema; na zahtevo ga pošlje kateri koli drugi državi članici.

            2.3   Značilnosti, ki se ocenjujejo

      Značilnosti, ki se ocenjujejo pri uporabi postopka za dokazovanje ravni skladnosti s temeljnimi parametri TSI, so določene v naslednjih preglednicah:

                  —

                  preglednica 1 za infrastrukturni podsistem železniškega sistema za konvencionalne hitrosti,

                  —

                  preglednica 2 za energetski podsistem železniškega sistema za konvencionalne hitrosti,

                  —

                  preglednica 3 za infrastrukturni podsistem železniškega sistema za visoke hitrosti,

                  —

                  preglednica 4 za energetski podsistem železniškega sistema za visoke hitrosti.

         Preglednica 1

         Ocena infrastrukturnega podsistema železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za EI dokaz skladnosti

                  Značilnosti, ki se ocenjujejo (CR INF TSI)

                  Obstoječa proga, za katero ne poteka noben postopek verifikacije ES

                  Posebni postopki za ocenjevanje
                  (CR INF TSI)

                  1

                  2

                  Svetli profil proge (4.2.4.1)

                  X

                  6.2.4.1

                  Medtirna razdalja (4.2.4.2)

                  X

                  6.2.4.2

                  Največji nagibi nivelete (4.2.4.3)

                  X

                  Najmanjši polmer horizontalnega krožnega loka (4.2.4.4)

                  X

                  Najmanjši polmer vertikalne zaokrožitve (4.2.4.5)

                  X

                  Normalna tirna širina (4.2.5.1)

                  X

                  Nadvišanje (4.2.5.2)

                  X

                  Sprememba nadvišanja v časovni enot (4.2.5.3)

                  X

                  Primanjkljaj nadvišanja (4.2.5.4)

                  X

                  6.2.4.3

                  Ekvivalentna koničnost (4.2.5.5.1) – projektirana vrednost

                  ni podatkov

                  Ekvivalentna koničnost (4.2.5.5.2) – v obratovanju

                  odprta točka

                  6.2.4.5

                  Prečni prerez glave tirnice v tiru na odprti progi (4.2.5.6)

                  ni podatkov

                  Nagib tirnice (4.2.5.7)

                  X

                  Togost tira (4.2.5.8)

                  ni podatkov

                  Kretniški zapah (4.2.6.1)

                  X

                  Geometrija kretnic in križišč v obratovanju (4.2.6.2)

                  ni podatkov

                  Največja nevodena dolžina navadnih dvojnih src (4.2.6.3)

                  X

                  6.2.4.7

                  Nosilnost tira zaradi navpične obremenitve (4.2.7.1)

                  X

                  6.2.5

                  Vzdolžni upor tira (4.2.7.2)

                  X

                  6.2.5

                  Bočni upor tira (4.2.7.3)

                  X

                  6.2.5

                  Nosilnost novih mostov zaradi prometne obremenitve (4.2.8.1)

                  ni podatkov

                  Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove nasipe, in učinki zemeljskega pritiska (4.2.8.2)

                  ni podatkov

                  Nosilnost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov (4.2.8.3)

                  ni podatkov

                  Nosilnost obstoječih mostov in nasipov zaradi prometne obremenitve (4.2.8.4)

                  X

                  6.2.4.9

                  Določitev odstopanj za takojšnje ukrepanje, intervencijo in opozorilo (4.2.9.1)

                  ni podatkov

                  Odstopanja za takojšnje ukrepanje pri vegavosti tira (4.2.9.2)

                  ni podatkov

                  Odstopanja za takojšnje ukrepanje pri spremembi tirne širine (4.2.9.3)

                  ni podatkov

                  Odstopanja za takojšnje ukrepanje pri spremembi nadvišanja (4.2.9.4)

                  ni podatkov

                  Uporabna dolžina peronov (4.2.10.1)

                  X

                  Širina in rob peronov (4.2.10.2)

                  X

                  Konec peronov (4.2.10.3)

                  X

                  Višina peronov (4.2.10.4)

                  X

                  Zamik peronov (4.2.10.5)

                  X

                  Največja sprememba tlaka v predorih (4.2.11.1)

                  X

                  6.2.4.6

                  Mejne vrednosti hrupa in vibracij ter ukrepi za ublažitev (4.2.11.2)

                  odprta točka

                  Zaščita pred električnim udarom (4.2.11.3)

                  gl. ENE

                  Varnost v železniških predorih (4.2.11.4)

                  gl. SRT

                  Učinki bočnega vetra (4.2.11.5)

                  odprta točka

                  Progovne oznake (4.2.12.1)

                  X

                  Praznjenje stranišč (4.2.13.2)

                  X

                  6.2.4.10

                  Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka (4.2.13.3)

                  X

                  6.2.4.10

                  Oskrba z vodo (4.2.13.4)

                  X

                  6.2.4.10

                  Oskrba z gorivom (4.2.13.5)

                  X

                  6.2.4.10

                  Stacionarna oskrba z električno energijo (4.2.13.6)

                  X

                  6.2.4.10

         Preglednica 2

         Ocena energetskega podsistema železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za EI dokaz skladnosti

                  Značilnosti, ki se ocenjujejo (CR ENE TSI)

                  Obstoječa proga, za katero ne poteka noben postopek verifikacije ES

                  Posebni postopki za ocenjevanje
                  (CR ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napetost in frekvenca (4.2.3)

                  X

                  Parametri v zvezi z zmogljivostjo sistema oskrbe (4.2.4)

                  X

                  6.2.4.1

                  Neprekinjena oskrba z električno energijo pri motnjah v predorih (4.2.5)

                  X

                  Tokovna kapaciteta, enosmerni sistemi, mirujoči vlaki (4.2.6)

                  X

                  Regenerativno zaviranje (4.2.7)

                  X

                  6.2.4.2

                  Ureditve za koordinacijo električne zaščite (4.2.8)

                  X

                  6.2.4.3

                  Harmonska nihanja in dinamični vplivi sistemov izmeničnega toka (4.2.9)

                  X

                  6.2.4.4

                  Geometrija voznega voda – višina kontaktnega vodnika (4.2.13.1)

                  X

                  Geometrija voznega voda – sprememba višine kontaktnega vodnika (4.2.13.2)

                  X

                  Geometrija voznega voda – bočni odklon (4.2.13.3)

                  X

                  Profil odjemnika toka (4.2.14)

                  X

                  Povprečna kontaktna sila (4.2.15)

                  X

                  Dinamično obnašanje in kakovost odjema toka (4.2.16)

                  X

                  6.1.4.1, 6.2.4.5

                  Razmik odjemnikov toka (4.2.17)

                  X

                  Material kontaktnega vodnika (4.2.18)

                  X

                  Odseki ločevanja faz (4.2.19)

                  X

                  Odseki ločevanja sistemov (4.2.20)

                  X

                  Upravljanje oskrbe z električno energijo v primeru nevarnosti (4.4.2.3)

                  X

                  Pravila za vzdrževanje (4.5)

                  X

                  6.2.4.6

                  Zaščita pred električnim udarom (4.7.2, 4.7.3, 4.7.4)

                  X

         Preglednica 3

         Ocena infrastrukturnega podsistema železniškega sistema za visoke hitrosti za EI dokaz skladnosti

                  Značilnosti, ki se ocenjujejo (HS INF TSI)

                  Obstoječa proga, za katero ne poteka noben postopek verifikacije ES

                  Posebni postopki za ocenjevanje
                  (HS INF TSI)

                  1

                  2

                  Normalna tirna širina (4.2.2)

                  X

                  Najmanjši svetli profil (4.2.3)

                  X

                  6.2.6.1

                  Medtirna razdalja (4.2.4)

                  X

                  Največji vzponi in padci (4.2.5)

                  X

                  Najmanjši polmer krivine (4.2.6)

                  X

                  Nadvišanje tira (4.2.7)

                  X

                  Primanjkljaj nadvišanja (4.2.8)

                  X

                  Ekvivalentna koničnost (projektirana vrednost) (4.2.9.2)

                  ni podatkov

                  Najmanjša vrednost za povprečno tirno širino (4.2.9.3.1)

                  ni podatkov

                  Kvaliteta geometrije tirov in odstopanja pri lokalnih napakah (4.2.10)

                  ni podatkov

                  Nagib tirnice (4.2.11)

                  X

                  6.2.6.4

                  Kretniški zapah (4.2.12.1)

                  X

                  Uporaba premičnih src kretnic (4.2.12.2)

                  X

                  Geometrijske značilnosti (4.2.12.3)

                  ni podatkov

                  Upor tira (4.2.13)

                  X

                  Prometna obremenitev na konstrukcijah (4.2.14)

                  X

                  Okvirna togost tira (4.2.15)

                  odprta točka

                  6.2.6.3

                  Največja sprememba tlaka v predorih (4.2.16)

                  X

                  6.2.6.5

                  Vpliv bočnih vetrov (4.2.17)

                  X

                  Električne značilnosti (4.2.18)

                  X

                  Hrup in vibracije (4.2.19)

                  ni podatkov

                  Dostop do peronov (4.2.20.1)

                  X

                  Uporabna dolžina peronov (4.2.20.2)

                  X

                  Višina perona in razdalja od osi tira (4.2.20.4–5)

                  X

                  Trasa tira vzdolž peronov (4.2.20.6)

                  X

                  Preprečevanje električnega udara (4.2.20.7)

                  gl. HS ENE

                  Dostop za funkcionalno ovirane osebe (4.2.20.8)

                  gl. PRM

                  Požarna varnost in varnost v železniških predorih (4.2.21)

                  gl. PRM

                  Dostop do ali vdor do naprav na progah (4.2.22)

                  X

                  Stranski prostor za potnike v primeru izstopanja iz vlaka zunaj postaje (4.2.23)

                  X

                  Dolžina stranskega tira (4.2.25.1)

                  X

                  Nagib stranskega tira (4.2.25.2)

                  X

                  Polmer ukrivljenosti (4.2.25.3)

                  X

                  Stabilne naprave za servisiranje vlakov (4.2.26)

                  X

         Preglednica 4

         Ocena energetskega podsistema železniškega sistema za visoke hitrosti za EI dokaz skladnosti

                  Značilnosti, ki se ocenjujejo (HS ENE TSI)

                  Obstoječa proga, za katero ne poteka noben postopek verifikacije ES

                  Posebni postopki za ocenjevanje
                  (HS ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napetost in frekvenca (4.2.2)

                  X

                  Zmogljivost sistema in napeljana električna energija (4.2.3)

                  X

                  Regenerativno zaviranje (4.2.4)

                  X

                  Neprekinjena oskrba z električno energijo (4.2.7)

                  ni podatkov

                  Celotno projektiranje voznega voda, geometrija (4.2.9)

                  X

                  Skladnost sistema voznih vodov z infrastrukturnim profilom (4.2.10)

                  X

                  Material kontaktnega vodnika (4.2.11)

                  X

                  Hitrost širjenja valov kontaktnega vodnika (4.2.12)

                  ni podatkov

                  Statična kontaktna sila (4.2.14)

                  ni podatkov

                  Povprečna kontaktna sila (4.2.15)

                  X

                  Kakovost odjema toka pri povprečni kontaktni sili (4.2.16)

                  X

                  4.2.16.2.1, 4.2.16.2.3

                  Navpični premik kontaktne točke (4.2.17)

                  X

                  Tokovna kapaciteta voznega voda (4.2.18)

                  X

                  Tok v času mirovanja (4.2.20)

                  X

                  Odseki ločevanja faz (4.2.21)

                  X

                  Odseki ločevanja sistemov (4.2.22)

                  X

                  Ureditve za koordinacijo električne zaščite (4.2.23)

                  X

                  Harmonska nihanja in dinamični učinki (4.2.25)

                  ni podatkov

                  Oskrba z električno energijo v primeru nevarnosti (4.4.1)

                  X

                  Vzdrževanje – odgovornost proizvajalca (4.5.1)

                  ni podatkov

                  Vzdrževanje – odgovornost upravljavca infrastrukture (4.5.2)

                  ni podatkov

                  Zaščita pred električnim udarom (4.7.1, 4.7.2, 4.7.3)

                  X

            2.4   Zahteve glede neodvisnega ocenjevalca

      1.   Neodvisni ocenjevalec, ki ga izbere vložnik, izvede EI-dokaz skladnosti obstoječih prog. Neodvisni ocenjevalec je lahko zunanji subjekt ali pa subjekt, ki organizacijsko pripada upravljavcu infrastrukture.
      2.   Glede na železniško infrastrukturo ima neodvisni ocenjevalec:

                  (a)

                  ustrezno tehnično usposobljenost;

                  (b)

                  zadovoljivo znanje o zahtevah v zvezi z ocenjevanjem, ki ga opravlja, in zadostno prakso pri zadevnih preverjanjih;

                  (c)

                  zmožnost, da sestavlja EI certifikate o dokazu in tehnično dokumentacijo, ki predstavljajo formalni zapis o opravljenih ocenjevanjih.

            3.   Neodvisni ocenjevalec, ki organizacijsko pripada upravljavcu infrastrukture, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

                  (a)

                  ocenjevalec in njegovo osebje sta organizacijsko določljiva in uporabljata metode poročanja, ki zagotavljajo njuno nepristranskost;

                  (b)

                  niti ocenjevalec niti njegovo osebje ne smeta biti odgovorna za delovanje ali vzdrževanje izdelka, ki ga ocenjujeta, in se ne smeta ukvarjati z nobeno dejavnostjo, ki je lahko v nasprotju z njuno neodvisnostjo presojanja ali moralno integriteto v zvezi z njunimi dejavnostmi ocenjevanja;

                  (c)

                  ocenjevalec zagotavlja svoje storitve izključno podjetju, ki mu organizacijsko pripada.

            2.5   Izjava o dokazu

      1.   EI izjava o dokazu in spremni dokumenti so datirani in podpisani.
      2.   Navedena izjava je napisana v istem jeziku kot tehnični dosje in vsebuje naslednje:

                  (a)

                  navedbo postopka za dokazovanje skladnosti s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost obstoječih železniških prog;

                  (b)

                  ime in naslov vložnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v EU (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov; v primeru pooblaščenega zastopnika je treba navesti tudi trgovsko ime vložnika);

                  (c)

                  kratek opis podsistema;

                  (d)

                  ime in naslov neodvisnega ocenjevalca, ki je izvedel EI-dokaz skladnosti;

                  (e)

                  sklicevanje na dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji;

                  (f)

                  vse začasne ali dokončne določbe, s katerimi morajo biti podsistemi v skladu, in zlasti po potrebi vse obratovalne omejitve ali pogoje;

                  (g)

                  trajanje veljavnosti EI izjave o dokazu, če je ta začasna;

                  (h)

                  navedbo podpisnika.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Luksemburga za obdobje 2011–2014

text:
               16.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 210/5

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Luksemburga za obdobje 2011–2014
   2011/C 210/02
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v njihove programe za stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (6)

               Luksemburg je 29. aprila 2011 predložil leta 2011 posodobljen program stabilnost za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (7)

               Luksemburg se je ob upoštevanju izjemnega pomena finančnega sektorja v gospodarstvu finančni in gospodarski krizi zoperstavil sorazmerno dobro. Potem ko je leta 2009 BDP padel za 3,6 %, je gospodarstvo leta 2010 hitro okrevalo. BDP je zrasel za približno 3,5 % zaradi večje javne porabe, za katero se je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva odločila vlada, in zaradi velikega povečanja neto izvoza. Zaposlovanje je ostalo prožno, delno zaradi širše uvedbe skrajšanega delovnika, ki so jo spodbujali državni organi. Brezposelnost je začela naraščati v začetku leta 2008 in se je na splošno stabilizirala na približno 6-odstotni, ravni, ki je za Luksemburg najvišja doslej. Kljub recesiji pa je stanje javnih financ Luksemburga sorazmerno trdno (primanjkljaj v višini 1,7 % in bruto javni dolg v višini 18,4 % leta 2010), kar je posledica zelo ugodnega izhodiščnega položaja.

               (8)

               Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, nekoliko previden v primerjavi s napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. V skladu s programom stabilnosti je cilj leta 2011 javnofinančni primanjkljaj v višini 1 %, kar je usklajeno s pomladansko napovedjo služb Komisije. Program za stabilnost ob predpostavki nespremenjenih politik leta 2012 predvideva zvišanje nominalnega primanjkljaja na 1,5 % BDP, preden naj bi se do leta 2014 postopno znižal na raven 0,8 % BDP. Ocena služb Komisije kaže nekoliko bolj optimistično sliko, saj ocenjuje primanjkljaj na 1,1 % BDP leta 2012, ki temelji na bolj ugodnem makroekonomskem scenariju in počasnejši rasti odhodkov. V programu za stabilnost ni predvideno doseganje srednjeročnega cilja, ki je določen kot strukturni presežek v višini 0,5 % BDP, v obdobju programa za stabilnost 2011–2014. Prav nasprotno, pričakuje se, da se bo strukturni saldo (ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij v programu v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) postopno slabšal, in sicer od presežka v višini 0,3 % leta 2011 do primanjkljaja v višini 0,8 % leta 2014.

               (9)

               Ker naj bi bila predvidena rast BDP še naprej stabilna, bi bilo mogoče v okviru javnih financ Luksemburga izkoristiti nadaljnje izboljšanje strukturnega salda za doseganje srednjeročnega cilja že leta 2012. To bi Luksemburgu zagotovilo varnostno rezervo ob morebitnem prihodnjem gospodarskem upadu in pomagalo izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ. Poleg tega bi lahko državi glede na ocenjeni vpliv posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva koristil bolj ambiciozen srednjeročni cilj.

               (10)

               Glede na oceno Komisije je tveganje v zvezi s dolgoročno vzdržnostjo javnih financ srednje. Povečanje s staranjem prebivalstva povezane javne porabe v Luksemburgu v prihodnjih desetletjih naj bi bilo največje v EU. Kratkoročno financiranje pokojninskega sistema trenutno podpira nizek koeficient starostne odvisnosti, delno pa je odvisno tudi od prispevkov, ki jih plačuje sorazmerno mlada populacija čezmejnih delavcev. V prihodnosti bo položaj pri obeh dejavnikih obrnjen in pričakuje se, da se bodo stroški pokojnin bistveno zvišali. Čeprav je vlada nakopičila precejšnja sredstva in pokojninske rezerve še vedno rastejo, pa to ne bo zadostovalo za zagotavljanje vzdržnosti sistema. Poleg tega je stopnja zaposlenosti starejših delavcev (v starosti od 55 do 64 let) pri 38,2 % (podatek za leto 2009) med najnižjimi v EU-27 (povprečje EU: 46 %). Čeprav je predpisana upokojitvena starost načeloma 65 let, pa luksemburški pokojninski sistem pogosto omogoča zgodnejše upokojevanje skoraj brez znižanja ravni pokojnine, ki je poleg tega tudi sorazmerno visoka. Posledično je povprečna starost pri odhodu s trga dela 59,4 leta, kar zvišuje stroške pokojninskega sistema. V vladnih načrtih za reformo pokojninskega sistema je predviden nov model, katerega namen je, da zaposleni ostanejo delovno aktivni dalj časa, in sicer prostovoljno. To bi izboljšalo koeficient starostne odvisnosti pokojninskega sistema. Vendar pa bi ta mehanizem zadeval le nove upokojence in bi se uporabljal le za del delovne dobe po začetku veljavnosti reforme, tako da bi v celoti učinkoval šele čez 40 let.

               (11)

               Cenovna in stroškovna konkurenčnost Luksemburga se je od začetka prejšnjega desetletja bistveno poslabšala. To je posledica rasti plač in produktivnosti. V Luksemburgu so se stroški dela na enoto v obdobju 2000–2010 višali 1,5-krat hitreje kot povprečno v EU-15 in več kot petkrat hitreje kot v Nemčiji. Na podlagi sporazuma med vlado in sindikati o preložitvi uporabe samodejne plačne indeksacije (od pomladi do oktobra 2011) se bo rast realnih plač leta 2011 precej umirila. Odločitev v zvezi z naslednjim pragom je še treba sprejeti. Glede na trenutne obete za inflacijo bi lahko do naslednje samodejne indeksacije prišlo že spomladi 2012, kar bi izničilo predhodno izboljšanje stroškovne konkurenčnosti.

               (12)

               Kljub zgodovinsko visoki rasti zaposlovanja je stopnja zaposlenosti populacije rezidentov nižja od povprečja EU, zlasti na obeh koncih starostnega spektra. Od ustvarjanja delovnih mest v zadnjih nekaj letih so imeli največ koristi nerezidenti. Čeprav je rast brezposelnosti od leta 2008 naprej povezana z recesijo, pa je njen značaj vedno bolj strukturen, kar potrjuje dejstvo, da je bila v letih rasti pred krizo potrebna rast zaposlenosti v višini približno 4 % letno za minimalno zmanjšanje brezposelnosti. Brezposelnost mladih je sorazmerno visoka pri 16,1 % leta 2010 v primerjavi s 6 % vsega delovno aktivnega prebivalstva. Stopnja brezposelnosti je v veliki meri odvisna od stopnje izobrazbe. Mladi rezidenti se v zvezi s prostimi delovnimi mesti soočajo z ostro konkurenco nerezidentov, ki so pogosto prav toliko ali celo bolj kvalificirani.

               (13)

               Vlada je v okviru pakta „euro plus“ začrtala vrsto zavez v zvezi s štirimi področji pakta. Vlada je na fiskalnem področju potrdila elemente pokojninske reforme in se zavezuje, da bo reformo dokončala do konca leta 2011. Ukrepi za okrepitev finančne stabilnosti se osredotočajo na povečevanje odpornosti finančnega sektorja s pravnim urejanjem in nadzorom na evropski in mednarodni ravni ter s prizadevanji za diverzifikacijo strukture luksemburškega gospodarstva. Ukrepi zaposlovanja se osredotočajo na povečevanje učinkovitosti politik aktivnega zaposlovanja (reforma zavoda za zaposlovanje „Administration de l'Emploi“) in spodbujanje vseživljenjskega učenja v zasebnem sektorju z višjo stopnjo sofinanciranja iz javnih sredstev. Ukrepi za povečanje konkurenčnosti vključujejo preložitev indeksacije plač s pomladi 2011 (kot predvideva sistem samodejne indeksacije) na oktober 2011 in zavezo o pogajanju s socialnimi partnerji o podobni preložitvi leta 2012. Poleg tega se je vlada zavezala za izboljšanje poslovnega okolja z upravno poenostavitvijo in boljšo infrastrukturo. Ukrepi so usklajeni s širšim programom reform, določenim v programu za stabilnosi in nacionalnemu programu reform, ter obravnavajo izzive na področjih pokojnin, konkurenčnosti, zaposlovanja (zlasti mladih in starejših delavcev) in v finančnem sektorju. Vendar pa nekatere od predlaganih reform niso dovolj podrobno opredeljene. Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

               (14)

               Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform, vključno z zavezami pakta „euro plus“, ki jih je predložil Luksemburg. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in smernicami EU, in sicer glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da bi moralo biti leta 2011 možno bolj ambiciozno zmanjševanje primanjkljaja glede na ugodne makroekonomske obete in da bi večja fiskalna konsolidacija Luksemburgu omogočila doseganje srednjeročnega cilja leta 2012. Sprejeti bi bilo treba tudi dodatne ukrepe za reformo pokojninskega sistema in spodbujanje aktivnega staranja, krepitev konkurenčnosti ter pomoč mladim pri zaposlovanju.

               (15)

               Svet je glede na to oceno proučil dopolnitev programa za stabilnost Luksemburga za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Luksemburga –

         PRIPOROČA, da Luksemburg v obdobju 2011–2011:

               1.

               izkoristi izboljšanje cikličnih pogojev za okrepitev fiskalne konsolidacije in uporabi nepričakovan dodatni prihodek z namenom nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja in doseganja srednjeročnega cilja leta 2012;

               2.

               predlaga in izvede splošno pokojninsko reformo za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, v okviru katere najprej sprejme ukrepe za povečanje stopnje aktivnosti starejših delavcev, zlasti z odvračanjem od zgodnjega upokojevanja. Z namenom povišanja upokojitvene starosti bi bilko treba upoštevati ukrepe kot so naprimer tisti, ki so vez med predpisano upokojitveno starost na pričakovano življenjsko dobo;

               3.

               sprejeme ukrepe za reformo, ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami, sistema določanja plač za zagotovitev, da bo rast plač bolje odražala gibanja na področju produktivnosti dela in konkurenčnosti;

               4.

               sprejme ukrepe za zmanjševanje brezposelnosti mladih s krepitvijo ukrepov usposabljanja in izobraževanja, ki so namenjeni boljšemu prilagajanju znanja in veščin mladih potrebam trga dela.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


				|

		52011SC0824

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Polandand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Poland, 2011-2014

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Poljske za leto 2011
ter mnenje Sveta
o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske za obdobje 2011–2014
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] ter zlasti člena 9(3) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast,
imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih
politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno
ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je 13. julija 2010 sprejel
priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije
(2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic[3], ki
sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice so bile pozvane, naj
integrirane smernice upoštevajo pri svojih nacionalnih ekonomskih in
zaposlovalnih politikah.
(3)
Komisija je 12. januarja 2011 sprejela
prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja
v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja
politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.
(4)
Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil
prednostne naloge fiskalne konsolidacije in strukturnih reform (v skladu s
sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi
letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne
vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih
prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne
naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe
stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.
(5)
Poleg tega je Evropski svet
25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu za euro
plus, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da jih bo mogoče vključiti v
njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne
programe.
(6)
Poljska je 27. aprila 2011 predložila
dopolnitev za leto 2011 h konvergenčnemu programu za obdobje 2011–2014,
29. aprila 2011 pa še nacionalni reformni program za leto 2011.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.
(7)
Splošna finančna kriza je povzročila upočasnitev
gospodarske dejavnosti na Poljskem. Stopnja realne rasti BDP je
leta 2009 padla na 1,7 %, vendar ni prišlo do recesije.
Leta 2010 se je realna rast BDP zaradi močnega zunanjega povpraševanja,
ki je spodbudilo proizvodnjo in omogočilo preobrat v obračanju zalog, ter
trdnega trga dela, ki je podpiral zasebno porabo, spet povečala na 3,8 %.
Stopnja brezposelnosti je s 7,1 % leta 2008 kljub večjemu
zaposlovanju narasla na 9,6 % leta 2010. Kriza je močno prizadela
tudi javne finance. Javnofinančni primanjkljaj se je s 3,7 % BDP
leta 2008 povečal na 7,3 % leta 2009. Leta 2010 je kljub
skromnemu konsolidacijskemu svežnju in močni rasti dosegel 7,9 % BDP.
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je s 50,9 % leta 2009 zvišal
na 55,1 % leta 2010, kar pa je še vedno pod 60-odstotnim pragom iz
Pogodbe in zgornjo mejo za dolg po poljski ustavi.
(8)
Na podlagi ocene dopolnitve konvergenčnega programa
v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je
makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v
programu, realističen, čeprav temelji na rahlo preveč optimističnih
predpostavkah o rasti za leto 2012. Po programu naj bi se primanjkljaj zmanjšal
pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, do leta 2012, tj. do
roka, ki ga je določil Svet. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2012
na splošno ustreza vrednosti 1,25 % BDP, ki jo je
6. julija 2009 priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Ni predvideno, da bi bil srednjeročni cilj dosežen v
programskem obdobju. S spremembo pokojninske reforme – zaradi katere naj bi se
strukturni proračunski primanjkljaj zmanjšal za 0,7 % BDP
leta 2011 in za nadaljnjega 0,5 % BDP leta 2012 – se
osnovni proračunski položaj ne izboljša, saj se dolgoročne obveznosti povečajo
za isto vrednost. Tveganja za proračunske cilje so nekoliko premalo upoštevana.
Zlasti prihodki od neposrednih davkov bi se lahko izkazali za nižje od
predvidenih zaradi optimističnih predpostavk o elastičnosti davčne osnove,
programske napovedi socialnih prispevkov se zanašajo na optimistične scenarije
o zaposlenosti in rasti plač in morebitne zamude pri izvajanju in spremembe
ukrepov za zmanjševanje primanjkljaja, tudi take, nad katerimi država nima
neposrednega nadzora, bi lahko povzročile odstopanja pri izvrševanju proračuna.
(9)
Poljska vlada se je zavezala, da bo do
leta 2012 zmanjšala javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP, kot
je priporočil Svet, ter zagotovila dolgoročno stabilnost javnih financ. Zato se
je leta 2011 lotila načrta obsežne konsolidacije javnih financ z ukrepi,
ki zadevajo tako prihodke kot odhodke, vključno z bistvenim znižanjem odhodkov
za javne naložbe. 5. maja 2011 je sprejela predlog proračuna za
leto 2012, ki naj bi prispeval k nadaljnjemu znatnemu zmanjšanju
primanjkljaja. Morda bodo vseeno potrebni še drugi ukrepi poleg tistih, ki so
predstavljeni v predlogu proračuna za leto 2012, da bo mogoče spoštovati
rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, tj. leto 2012. Vendar bi se z
nadaljnjim zniževanjem porabe za javne naložbe lahko zmanjšala zmogljivost za
sofinanciranje naložbenih projektov, ki jih financira EU.
(10)
Poljska je z leti okrepila svoj fiskalni okvir.
Vendar se zdi, da obstoječa fiskalna pravila in postopki za srednjeročno
načrtovanje ne omogočajo dovolj preglednega proračunskega postopka, spodbud za
usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja ter prožnosti za odzivanje na
makroekonomske pretrese in neravnovesja, da bi zagotovili srednje- do
dolgoročno vzdržnost javnih financ. Fiskalna pravila bi morala poleg tega
temeljiti na dovolj obsežnih proračunskih agregatih ter biti v celoti skladna z
evropskim sistemom nacionalnih in regionalnih računov (ESR 95). Na podlagi
trenutnih politik je mogoče tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki
izhajajo iz staranja prebivalstva, oceniti kot srednje velika.
(11)
Čeprav je vlada ukinila možnost posebne predčasne
upokojitve za večino upravičencev, še vedno velja ureditev za predčasno
upokojevanje za uniformirane službe in rudarje, zakonsko določena upokojitvena
starost za ženske pa je nižja kot za moške. Dejanska
upokojitvena starost je zato še vedno nizka. Poleg
tega zaradi zelo močno subvencioniranega sklada socialnega zavarovanja za kmete
(KRUS) ni resnične spodbude za kmete, naj opustijo ta sektor, kar upočasnjuje
gospodarsko prestrukturiranje in zavira rast produktivnosti.
(12)
Sistem izobraževanja in usposabljanja ni v celoti
prilagojen potrebam trga dela. Kljub močnemu naraščanju števila ljudi s
terciarno izobrazbo, na zaposljivost vpliva neskladje med njihovimi znanji in
spretnostmi ter zahtevami delovnih mest. Višješolski sistem ni ustrezno povezan
s poslovnim in zaposlitvenim okoljem. Delež odraslih (zlasti starejših in
nizkokvalificiranih delavcev), ki se udeležujejo izobraževanj in poklicnih
usposabljanj, je še naprej zelo nizek.
(13)
Javna poraba za raziskave in razvoj na Poljskem je
nizka in zasebna poraba, katere obseg je med najnižjimi v EU, je ne more
nadomestiti. Poleg tega se je ta v zadnjih letih še zniževala, saj zasebnemu
sektorju ne zagotavljajo dovolj spodbud za naložbe. To bo verjetno postala
velika ovira za srednje- in dolgoročno gospodarsko rast. Sistem raziskav in
razvoja ni celovit, saj so univerze, raziskovalni inštituti in industrija slabo
povezani.
(14)
Nizka udeležba žensk na trgu dela delno izhaja iz
dejstva, da ni zagotovljenih dovolj ustanov za varstvo otrok in vzdrževanih
družinskih članov. Število otrok, mlajših od treh let, za katere je varstvo
uradno urejeno, je na Poljskem daleč pod povprečjem EU. Podobno je nizka
tudi stopnja vpisa starejših otrok, čeprav se je v zadnjih nekaj letih zvišala.
V veliko primerih je udeležba mladih staršev na trgu dela mogoča samo, če za
varstvo otrok poskrbijo njihovi sorodniki. Dejstvo, da ni zagotovljenih dovolj
varstvenih storitev, prav tako zmanjšuje potencial zlasti starejših žensk, da
bi bile del delovne sile, saj pustijo službo ali se predčasno upokojijo, da
lahko skrbijo za vnuke ali druge vzdrževane družinske člane.
(15)
Slabo razvita omrežna infrastruktura je ovira za
poslovanje in tuje naložbe, slabo razvita prometna infrastruktura pa zaostruje
regionalne razlike. Energetska infrastruktura se hitro stara in je dosegla meje
svojih zmogljivosti. Poleg tega jo je treba bistveno prilagoditi, da bo
izpolnjevala zahteve, povezane s politikami blažitve podnebnih sprememb. Čeprav
je poljski železniški sistem tretji največji v Evropi, ne more ustrezno
podpirati večanja gospodarske dejavnosti zaradi zastarele infrastrukture in
voznega parka.
(16)
Kakovost poslovnega okolja in učinkovitost javne
uprave na Poljskem sta nizki. V primerjavi z drugimi državami ima Poljska še
posebej veliko težav na področjih pobiranja davkov, ustanavljanja in zapiranja
podjetij, izvrševanja pogodb ter registracije premoženja. Podjetja ovirajo
dolgotrajni postopki za pridobivanje licenc in dovoljenj. Kar zadeva pravna
dejanja, kot sta izvrševanje pogodb in pridobivanje gradbenih dovoljenj, je
potrebnih precej postopkov, ki skupaj predolgo trajajo.
(17)
Poljska je v okviru pakta za euro plus sprejela več
zavez[4].
Kar zadeva fiskalno področje, se je zavezala k spoštovanju obstoječega dolga in
začasnega izdatkovnega fiskalnega pravila, k uvedbi novih predpisov, ki bodo
omejili obseg primanjkljaja lokalnih uprav, ter k uveljavitvi stalnega
izdatkovnega fiskalnega pravila. Za krepitev finančne stabilnosti so namenjeni
ukrepi za učinkovitejšo ureditev bančnega sektorja in nadzor nad njim. Ukrepi
za zaposlovanje so usmerjeni v udeležbo žensk in starejših delavcev na trgu
dela ter v reforme za krepitev povezav med podjetji in izobraževanjem. Ukrepi
za konkurenčnost so usmerjeni v sektor izobraževanja in znanosti, razvoj
prometne in širokopasovne infrastrukture ter ukrepe za izboljšanje poslovnega
okolja. Te zaveze zadevajo vsa štiri področja pakta ter na splošno odražajo
program, predstavljen v konvergenčnem programu in nacionalnem reformnem
programu. Več pomembnih izzivov za politike ni obravnavanih (npr. nizka stopnja
udeležbe starejših delavcev) ali so samo omenjeni (npr. izboljšanje poslovne
administracije). Zaveze v okviru pakta za euro plus so bile ocenjene in
upoštevane v priporočilih.
(18)
Komisija je ocenila konvergenčni program in
nacionalni reformni program, vključno z zavezami v okviru pakta za euro plus[5]. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega
gospodarskega upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem prispevka na ravni EU
za prihodnje nacionalne odločitve pri tem ni upoštevala le njunega pomena za
vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi njuno
spoštovanje pravil in smernic EU. Meni, da programa določata ambiciozen načrt
za konsolidacijo javnih financ, ter poziva vlado, naj ga začne izvajati in po
potrebi sprejme dodatne ukrepe za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod
3 % BDP do leta 2012. Opreti bi se bilo treba na dosežke
zadnjega desetletja ter sprejeti ukrepe za nadaljnje povečanje zaposlovanja,
zlasti z izvajanjem reform v pokojninskem in izobraževalnem sistemu ter z
izboljšanjem storitev varstva otrok in vzdrževanih družinskih članov. Poleg
tega bi bilo treba še povečati necenovno konkurenčnost, in sicer z izboljšanjem
okvira za raziskave in razvoj ter poslovnega okolja ter s spodbujanjem
infrastrukturnih naložb.
(19)
Svet je glede na to oceno in ob upoštevanju
Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske
unije z dne 7. julija 2009 proučil dopolnitev za leto 2011 h
konvergenčnemu programu Poljske, njegovo mnenje[6]
pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v
nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne
25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni reformni program Poljske –
PRIPOROČA, naj Poljska v obdobju
2011–2011 ukrepa tako:
(1)
Izvede naj ukrepe, napovedane v zakonu o predlogu
proračuna za leto 2012, in vanj vključi dodatne trajne ukrepe za
zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v
letu 2012. V prihodnje naj čim bolj omeji zniževanje odhodkov, ki
pospešujejo rast, zlasti sofinanciranja sredstev EU, hkrati pa zagotovi
ustrezno približevanje srednjeročnemu cilju.
(2)
Sprejme naj zakonodajo za uvedbo stalnega
izdatkovnega fiskalnega pravila do leta 2013. To pravilo bi moralo
temeljiti na dovolj obsežnih proračunskih agregatih ter biti v celoti skladno z
evropskim sistemom računov. Poleg tega naj sprejme ukrepe za srednjeročno
okrepitev mehanizmov usklajevanja med različnimi vladnimi ravnmi in letnih
proračunskih postopkov.
(3)
Kot načrtovano naj dvigne zakonsko določeno
upokojitveno starost za uniformirane službe ter nadaljuje ukrepe za zvišanje
dejanske upokojitvene starosti in njeno prilagoditev pričakovani življenjski
dobi. Določi naj časovni načrt za spremembo pravil o prispevkih kmetov v sklad
socialnega zavarovanja (KRUS), da bodo bolj v skladu s prihodki posameznikov.
(4)
Izvede naj predlagano strategijo vseživljenjskega
učenja ter okrepi vajeništvo in namenske programe poklicnega usposabljanja in
izobraževanja za starejše in nizkokvalificirane delavce. Okrepi naj povezave med znanostjo in industrijo z izvajanjem
programa „Gradimo na znanju“ (Budujemy na Wiedzy). Izvede
naj program reform višjega izobraževanja, imenovan „Partnerstvo za znanje“
(Partnerstwo dla Wiedzy), za boljšo uskladitev izobraževalne ponudbe s
potrebami trga dela.
(5)
Poveča naj udeležbo žensk na trgu dela s sprejetjem
ukrepov za zagotovitev stabilnega financiranja ureditve varstva predšolskih
otrok, da se poveča stopnja vpisa otrok, mlajših od treh let.
(6)
Sprejme naj ukrepe za preoblikovanje spodbud za
naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije, katerega namen je podpreti
tehnologije z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida, in ukrepe za nadaljnji
razvoj čezmejnih povezav električnih omrežij. Pripravi
naj večletni načrt za naložbe v železniško infrastrukturo in začne izvajati
univerzalni načrt za železniški prevoz.
(7)
Določi naj časovni načrt za poenostavitev pravnih
postopkov pri izvrševanju pogodb ter spremeni gradbeno in prostorsko zakonodajo
za racionalizacijo pritožbenih postopkov in pospešitev upravnih postopkov.
V Bruslju,
                                                                       Za Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL C, , str. .
[3]               Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta
2011/308/EU z dne 19. maja 2011.
[4]               Več informacij o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je
na voljo v dokumentu SEC(2011) 729.
[5]               SEC(2011) 729.
[6]               Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.