title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/90

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016
   (2016/C 299/22)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovenija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)

               Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, ki jih bo treba obravnavati, so slabosti v bančnem sektorju, zadolženost podjetij, pomanjkanje naložb in tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Zaupanje v slovenski bančni sektor se je povrnilo, vendar je rast posojil še vedno negativna, raven slabih posojil pa razmeroma visoka. Za Slovenijo je bistveno, da začne odpravljati tveganja za fiskalno vzdržnost, ki izhajajo iz čedalje večjih pritiskov na zdravstveni in pokojninski sistem, ter zmanjša povečan javni dolg. Ovire za naložbe je treba še zmanjšati, zlasti na področju javne uprave. Treba je okrepiti vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik in izvajanje strukturnih reform, zlasti na področju pokojninske in zdravstvene politike ter politik glede dolgotrajne oskrbe in trga dela.

               (3)

               Slovenija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Slovenski program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,06 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,07 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na slovenske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Ta določba se ne uporablja za leto 2015, ker je bila Slovenija v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, končna ocena za leto 2016, vključno z upravičenimi zneski, pa bo opravljena spomladi leta 2017 na podlagi ugotovljenih podatkov, ki jih bodo sporočili slovenski organi.

               (6)

               Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovenijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,2 % leta 2016 na 0,4 % BDP leta 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun, ki ne spoštuje zahtev Pakta za stabilnost in rast, naj bi bil dosežen leta 2020, tj. po obdobju, ki ga zajema napoved. Vendar preračunani strukturni saldo (5) še vedno kaže, da bo imela država v letu 2019 strukturni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. Glede na program stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP padel na 80,2 % BDP v letu 2016 in se v letu 2019 dodatno znižal na 73,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je proizvodna vrzel Slovenije v letu 2017 ocenjena na 1,8 % BDP, potencialna rast je napovedana v višini 1,1 % BDP, realna rast BDP pa v višini 2,3 % BDP. Na podlagi tega je ocenjeno, da bodo v Sloveniji v letu 2017 razmere dobre in bo potrebna strukturna prilagoditev v višini 1 % BDP. Vendar obstaja pri Sloveniji znatna negotovost glede izračuna potencialne rasti in proizvodne vrzeli zaradi specifičnih razmer na trgu dela, še posebej velikega gospodarskega krčenja v obdobju 2008–2013 in strukturnih reform, ki se izvajajo. Alternativne ocene proizvodne vrzeli, ki zajemajo daljše časovno obdobje napovedi in upoštevajo pregled metode ocenjevanja, ki se trenutno izvaja, kažejo na bolj zglajen profil proizvodne vrzeli za Slovenijo, kar pomeni, da bi bilo prezgodaj zaključiti, da bodo v slovenskem gospodarstvu v letu 2017 dobre razmere. Zato se zdi na tej točki za leto 2017 ustrezneje zahtevati strukturni napor v skladu z normalnimi gospodarskimi razmerami. Zdi se, da obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016, v letu 2017 pa ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek prihoda izjemnega števila beguncev izključen iz ocene. Po napovedi bo Slovenija v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa naj bi jih večinoma izpolnjevala. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb.

               (7)

               Državni zbor je julija 2015 sprejel Zakon o fiskalnem pravilu. Vendar je treba imenovati člane neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje pravila. Poleg tega še niso bile sprejete spremembe Zakona o javnih financah, ki so potrebne za izvajanje Zakona o fiskalnem pravilu v celoti in katerih namen je zakonska uveljavitev večletnega pristopa k pripravi proračuna.

               (8)

               Slovenija je zaradi visoke stopnje javnega dolga, ki precej presega 60 % BDP, občutljiva za pretrese, povezane z nominalno rastjo in obrestnimi merami. Hkrati se njeno prebivalstvo stara hitreje kot v večini držav članic. Slovenija se sooča z visokimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, saj ima med vsemi državami članicami najvišji dolgoročni kazalnik vrzeli v vzdržnosti, ki je posledica načrtovanega povečanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo. Načrtovana javna poraba za pokojnine je višja kot v vseh drugih državah članicah in naj bi se po oceni z 11,8 % leta 2013 povečala na 15,3 % BDP v letu 2060. Koeficient starostne odvisnosti starih naj bi se med letoma 2013 in 2060 več kot podvojil, kar močno obremenjuje pokojninski sistem. Napovedane implicitne obveznosti v zvezi s stroški staranja prebivalstva odražajo dolgoročne izzive v smislu staranja prebivalstva. Poleg tega je mogoče v prihodnosti pričakovati težave z ustreznostjo pokojnin pri delavcih, ki nimajo polne delovne dobe, pri čemer bo naraščalo število ljudi z nepopolno ali kratko delovno dobo, tudi zaradi njihovega poznega vstopa na trg delovne sile, prekinitev med zaposlitvami in nizke gostote prispevkov. Aprila 2016 je bila objavljena bela knjiga o pokojninah, ki bo uporabljena kot osnova za obsežno javno posvetovanje. Rezultati posvetovanja bodo upoštevani pri pripravi nove pokojninske reforme, ki bi jo bilo treba sprejeti v tekočem zakonodajnem obdobju, proces pa bi bilo treba hitro začeti z dogovorom s socialnimi partnerji o ključnih elementih reforme, ki so upokojitvena starost, višina pokojnin, indeksacija in optimizacija drugega stebra.

               (9)

               Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo naj bi se do leta 2060 zaradi staranja prebivalstva več kot podvojili. To za Slovenijo predstavlja precejšen izziv za fiskalno vzdržnost. Delež prebivalstva, starega 80 let ali več, naj bi se potrojil, in sicer s 4,6 % v letu 2013 na 12,4 % v letu 2060. Med letoma 2003 in 2013 so se skupni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali za 85 %, pri čemer so zasebni odhodki naraščali hitreje od javnofinančnih. V Sloveniji ni celostnega sistema dolgotrajne oskrbe. Slovenija osredotoča svojo porabo na formalne prejemke v naravi, ki se večinoma porabijo za institucionalno oskrbo in ne za oskrbo na domu, čeprav sta oba podatka pod povprečjem v EU. Veliko je še možnosti za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema z okrepitvijo ukrepov za izboljšanje nadzorne vloge primarne oskrbe, prehodom z bolnišnične oskrbe na ambulantno zdravljenje, izboljšanjem učinkovitosti in upravljanja bolnišnic, izboljšanjem postopkov za sklepanje pogodb in plačevanje zdravstvenih storitev, razvojem boljšega informacijskega sistema za stroške za prilagoditev uvoženih diagnostičnih skupin ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje kakovosti. Delež skupnih javnih naročil je nizek in veliko poudarka je na merilu za dodelitev naročila po „najnižji ceni“. Izveden je bil celovit pregled sistema zdravstvenega varstva in vlada je konec leta 2015 sprejela Resolucijo nacionalnega plana zdravstvenega varstva 2016–2025, ki jo je Državni zbor nato sprejel marca 2016. Resolucija predstavlja strateški načrt razvoj zdravstvenega sistema. Nekateri njeni ukrepi se že izvajajo, medtem ko so predlogi za druge ključne zavezujoče izvedbene ukrepe v pripravi in še niso bili predstavljeni. Prav tako ostaja nejasno, ali bodo pri reformi obravnavana ključna vprašanja, kot so vgrajeni sistemi samodejnih stabilizatorjev, ki bi ublažili nihanja prihodkov v poslovnem ciklu, ali dostop do storitev in kakovost njihovega zagotavljanja. Sprejetje Zakona o dolgotrajni oskrbi ter Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je bilo večkrat odloženo in po trenutnem načrtu, ki se zdi optimističen, naj bi bila sprejeta v drugi polovici leta 2016.

               (10)

               Uspešnost trga dela se postopno izboljšuje in socialne razmere so se stabilizirale. Ustvarjanje novih delovnih mest se je znatno povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Vendar je delež udeležbe na trgu dela med starejšimi in nizkokvalificiranimi delavci še vedno izziv. Dolgotrajna brezposelnost še vedno predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih, pri čemer je med dolgotrajno brezposelnimi znaten delež nizkokvalificiranih ali starejših od 50 let. Smernice za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja za obdobje 2016–2020 predstavljajo nadaljevanje dosedanjega pristopa, medtem ko so odhodki za to področje še vedno nizki. Novembra 2015 je bila sprejeta začasna oprostitev plačila prispevkov delodajalcev za socialno varnost za novo zaposlene delavce, starejše od 55 let. Po pričakovanjih bodo v letu 2016 predstavljeni dodatni ukrepi za podaljšanje delovne dobe, vključno s prilagoditvijo delovnega okolja, ki so pomembni tudi za vzdržnost pokojninskega sistema. Rast plač je ostala usklajena z rastjo produktivnosti in je še naprej spodbujala zunanjo konkurenčnost. Državni zbor je novembra 2015 sprejel zakon, ki so ga predlagali sindikati, s katerim je bila opredelitev minimalne plače preoblikovana tako, da so izključeni nekateri dodatki. Zato so organizacije delodajalcev odstopile od socialnega sporazuma, s čimer se je socialni dialog bistveno poslabšal.

               (11)

               Dosežen je bil napredek pri prestrukturiranju slabih posojil, čeprav je njihova raven v primerjavi z obdobjem pred krizo še vedno visoka. Slovenija je izvedla več ukrepov politike za izboljšanje vzdržnosti bančnega sektorja. Med njimi so okrepitev zmogljivosti bank za prestrukturiranje slabih posojil ter uvedba akcijskih načrtov, ki vsebujejo specifične cilje za zmanjšanje obsega slabih posojil. Slovenija je uvedla tudi več ukrepov za upravljanje kreditnega tveganja. Pozitivni rezultati se pričakujejo sredi leta 2016. Kljub temu sta kratkoročno prednostni nalogi politike še vedno nadaljnje reševanje slabih posojil in upravljanje kreditnega tveganja. Poslovno in finančno prestrukturiranje velikih podjetij je končano, krovni sporazumi o prestrukturiranju pa se stalno spremljajo. Družba za upravljanje terjatev bank (DUTB) je v celoti operativna in sprejeta je bila njena strategija za obdobje 2017–2022. Čeprav je DUTB dosegla napredek pri prestrukturiranju svojega posojilnega portfelja, še vedno predstavlja znatno tveganje za vzdržnost javnih financ. V letu 2015 so njene dejavnosti k primanjkljaju sektorja država, ki je znašal 2,9 %, prispevale 1 % BDP. Nadzor nad dejavnostmi DUTB se zdi nezadosten, saj so organi precej podcenili primanjkljaj DUTB v letu 2015 (za 0,7 % BDP) in zdi se, da se niso zavedali ravni odpisov, ki jih je izvedla DUTB. Na voljo so tudi dodatna orodja za prestrukturiranje. Slovenija je na podlagi znatnega napredka pri prestrukturiranju velikih podjetij začela prestrukturiranje več malih in srednjih podjetij (MSP). Banke trenutno izvajajo smernice za prestrukturiranje MSP. Pri dostopu MSP in mikropodjetij do financiranja je bil dosežen napredek. Kljub temu imajo omejen dostop do alternativnih virov financiranja, kot je tvegani kapital. Mala podjetja so še vedno čezmerno odvisna od bančnih posojil, čeprav je na trgu na voljo čedalje več dolžniških in lastniških instrumentov. Zato je ta segment zelo občutljiv na dogodke na kreditnih trgih.

               (12)

               V zadnjih letih je bila rast naložb skromna, kar je omejilo gospodarske rezultate Slovenije in njene prihodnje obete za rast. Zasebne naložbe so med gospodarsko krizo močno upadle in njihov delež v BDP se od takrat zmanjšuje. Ker so javne naložbe močno odvisne od dinamike skladov EU, je za spodbuditev in ohranjanje gospodarske rasti potrebnih več produktivnih naložb. Neposredne tuje naložbe so v zadnjih dveh letih v Sloveniji opazno porasle predvsem zaradi večjih prizadevanj za privatizacijo. Vendar na slovensko poslovno okolje še vedno negativno vplivata tekoče razdolževanje in veliko upravno breme, zlasti na področjih gradbeništva, prostorskega načrtovanja in izpolnjevanja davčnih obveznosti, pa tudi omejevalna zakonodaja o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, kar ovira priliv naložb. Olajšanje poslovanja v Sloveniji je odvisno od večjega poslovnega zaupanja ter dodatnega odpravljanja neučinkovitosti javne uprave in birokracije, ki sta posledica velikega števila zakonov in podzakonskih aktov ter pogostih zakonodajnih sprememb. Izvedena je bila približno polovica ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena iz Enotnega dokumenta vlade, vendar nekateri pomembni ukrepi, povezani zlasti z gradbenimi dovoljenji in prostorskim načrtovanjem, zamujajo.

               (13)

               Strategija razvoja javne uprave 2015–2020, ki jo je Slovenija sprejela kot del izpolnjevanja predpogojev za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020, se nanaša na različne portfelje, zato je medresorsko usklajevanje bistvenega pomena za njeno pravilno in pravočasno izvedbo. Vlada je februarja 2016 sprejela drugo vmesno poročilo o izvajanju programa „ničelne tolerance do korupcije“. Pri izvajanju tega programa je bil dosežen določen napredek. Vendar nekateri njegovi ukrepi (skupna javna naročila v zdravstvu, preiskovanje kaznivih dejanj v bančnem sektorju ter sprejetje Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije) zamujajo. Predvidena sprememba Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije bo priložnost za izboljšanje delovanja Komisije za preprečevanje korupcije z obravnavanjem vprašanj verodostojnosti in učinkovitosti njenega dela. Na področju pravosodja se je trajanje sodnih postopkov še skrajšalo, število nerešenih zadev pa se je zmanjšalo z zelo visokih ravni, k čemur je delno pripomoglo zmanjšanje števila novih zadev. To zmanjšanje je do določene mere pogojeno s spremembami postopkovne in statistične obdelave izvršilnih zadev. Vrhovno sodišče še naprej posodablja poslovne procese na sodiščih in izvaja reformo sistemov vodenja zadev. Kljub izboljšanemu insolvenčnemu okviru, ki podjetjem zagotavlja večje možnosti za reorganizacijo, so likvidacijski postopki še vedno dolgotrajni in neučinkoviti.

               (14)

               Vpletenost države v gospodarstvo ostaja visoka. Država je največji delodajalec, upravljavec premoženja in podjetniški dolžnik v Sloveniji. Slovenija je v odziv na priporočila, ki jih je v zvezi s tem prejela med letoma 2012 in 2015, pripravila nov okvir za Slovenski državni holding. Ta zajema strategijo upravljanja kapitalskih naložb države, sklop meril uspešnosti in načrt upravljanja za leto 2016. Ta sistem dopolnjuje nov kodeks korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti, ki je bil sprejet konec leta 2014. Strategija potrjuje obseg sedanje vpletenosti države v gospodarstvo in preusmerja pozornost v izboljšanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Zato je še toliko pomembneje, da Slovenski državni holding izvaja prenovljen okvir za zagotovitev ločitve lastniške in regulativne funkcije države ter strokovnega upravljanja podjetij v državni lasti. To bi moralo skupaj z dodatno privatizacijo izbranih naložb zmanjšati pogojne obveznosti za proračun s tega področja. V skladu z načrtom upravljanja Slovenskega državnega holdinga bi se morala v letu 2016 začeti privatizacija Nove Ljubljanske banke (NLB).

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj –

         PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letih 2016 in 2017 za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določi srednjeročni proračunski cilj, ki spoštuje zahteve Pakta za stabilnost in rast. Okrepi fiskalni okvir z imenovanjem članov neodvisnega fiskalnega sveta in spremembo Zakona o javnih financah. Dokončno pripravi in izvede reformo sistema dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega sistema, da zagotovi večjo stroškovno učinkovitost ter dolgoročno vzdržnost dostopne in kakovostne oskrbe. Do konca leta 2017 sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev dolgotrajne vzdržnosti in zadostnosti pokojninskega sistema.

               2.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev, tudi s ciljnimi ukrepi na področju vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi.

               3.

               Izboljša pogoje financiranja za kreditno sposobna podjetja, vključno s spodbujanjem trajnega reševanja slabih posojil in dostopom do alternativnih virov financiranja. Zagotovi ustrezno izvajanje strategije Družbe za upravljanje terjatev bank.

               4.

               Sprejme ukrepe za posodobitev javne uprave in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja. Izboljša upravljanje in uspešnost podjetij v državni lasti.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta (EU) 2016/213 z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2014

text:
               16.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/62

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/213
   z dne 12. februarja 2016
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2014
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil nazadnje spremenjen,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen enajsti Evropski razvojni sklad (enajsti ERS), in zlasti člena 11(7) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (3), in zlasti členov 43 do 45 Uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi enajstega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (4),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 11(7) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje enajstega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti enajstega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti enajstega ERS za proračunsko leto 2014.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3

      (2)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

      (3)  UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

      (4)  UL C 373, 10.11.2015, str. 289.


Avis juridique important

|

52004SC0835

Priporočilo za odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v Slovaski  /* SEK/2004/0835 končno */

Priporočilo za ODLOČBO SVETA o obstoju čezmernega primanjkljaja v Slovaski(predlozeno s strani Komisije)OBRAZLOITVENI MEMORANDUM7. aprila 2004 je Komisija objavila svoje pomladanske napovedi za leto 2004 [1]. Po teh napovedih, v katerih so bili upostevani podatki, ki jih je sporočila Slovaska marca 2004, se je javnofinančni primanjkljaj v Slovaski zmanjsal s 5,7% BDP v letu 2002 na 3,6% BDP v letu 2003, pri tem pa je presegel referenčno vrednost 3% BDP, ki jo določa Pogodba.[1]  Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 je na voljo na spletni strani:Na podlagi tega dokaza prima facie je Komisija 12. maja 2004 uvedla postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovasko, in sicer s sprejetjem poročila, ki ga predvideva člen 104(3) Pogodbe [2]. 14. maja 2004 je Komisija prejela konvergenčni programe Slovaske, ki je potrdil primanjkljaj v visini 3,6% BDP za leto 2003.[2]  Celotno besedilo tega poročila je na voljo na spletni strani:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejeta člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) st. 1467/97 "o pospesitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem", ki je del Pakta o stabilnosti in rasti [3]. Drzave, ki so vstopile v EU 1. maja 2004, so drzave članice, za katere velja izjema; morajo se izogniti čezmernemu primanjkljaju, ni pa jim mogoče naloziti sankcij v skladu s členom 104 (9) and (11).[3]  UL L 209, 2.8.1997.Poročilo Komisije iz člena 104(3) Pogodbe je zaključilo, da za slovaski primanjkljaj v letu 2003, ki je presegel referenčno vrednost 3% BDP, določeno s Pogodbo, ni kriv kak nenavaden dogodek zunaj nadzora slovaskih oblasti, niti ni posledica hudega gospodarskega nazadovanja v smislu Pakta o stabilnosti in rasti, saj je realna rast BDP v letu 2003 znasala 4,2%. Kar zadeva leto 2004, je poročilo zaključilo, da se bo javnofinančni primanjkljaj verjetno povečal in se naprej presegal 3% BDP. Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 zlasti omenja javnofinančni primanjkljaj v visini 4,1% BDP v letu 2004, kar je blizu vrednosti 4,0% BDP, ki so jo v konvergenčnem programu predvidele slovaske oblasti.Na podlagi pomladanskih napovedi Komisije za leto 2004 je poročilo Komisije tudi zaključilo, da bo razmerje med javnim dolgom in BDP, ki je leta 2003 doseglo 42,8% BDP, leta 2004 ostalo pod referenčno vrednostjo 60%, določeno s Pogodbo. Pomladanska napoved Komisije za leto 2004 zlasti predvideva, da bo leta 2004 delez dolga znasal 45,1% BDP, kar je enako vrednosti 45,1% BDP, ki so jo v konvergenčnem programu predvidele slovaske oblasti.Člen 104(4) Pogodbe navaja, da "mora Odbor iz člena 114 (t.j. Ekonomsko-finančni odbor) pripraviti mnenje o poročilu Komisije". Odbor je svoje mnenje podal 24. maja 2004 in v njem pritrdil oceni Komisije iz njenega poročila. Odbor je zaključil, da proračunsko stanje v Slovaski kaze na obstoj čezmernega primanjkljaja zlasti po prvem od dveh meril, ki ju za ugotavljanje takega primanjkljaja predvideva člen 104(2). Ocena, temelječa zgolj na merilih, se ni spremenila niti ob upostevanju drugih pomembnih dejavnikov, zlasti srednjeročnih proračunskih sredstev in deleza javnih investicij. Odbor je tudi izrazil pričakovanje, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 se naprej znatno presegal referenčno vrednost, določeno s Pogodbo, in da bo bruto javni dolg v letu 2004 ostal pod referenčno vrednostjo 60% BDP, določeno s Pogodbo.Po preučitvi pomembnih dejavnikov, zajetih v poročilu Komisije, in ob upostevanju mnenja Odbora je Komisija mnenja, da v Slovaski obstaja čezmeren primanjkljaj. Komisija je to mnenje, ki ga je prejela 24. junija 2004, naslovila na Svet v skladu s členom 104(5) Pogodbe. Komisija Svetu priporoča, naj v skladu s členom 104(6) odloči temu primerno, in naslavlja nanj priporočilo za odločbo v tem smislu. Poleg tega Komisija izdaja Svetu priporočilo, naj v skladu s členom 104(7) Pogodbe naslovi na Slovasko priporočilo Sveta z namenom, da se čezmerni primanjkljaj odpravi.Priporočilo za ODLOČBO SVETA o obstoju čezmernega primanjkljaja v SlovaskiSVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,ob upostevanju priporočila Komisije,ob upostevanju pripomb Slovaske,ob upostevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo drzave članice izogniti čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju; ta določba se uporablja tudi pri drzavah članicah, za katere velja izjema, to pa so vse drzave, ki so vstopile v EU 1. maja 2004;(2) Temeljni cilj Pakta o stabilnosti in rasti so zdrave javne finance kot sredstvo za utrjevanje stabilnosti cen in za močno trajnostno rast, ki spodbuja ustvarjanje novih delovnih mest;(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 predvideva odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja, Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je prilozen Pogodbi, pa navaja dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) st. 3605/93 [4], spremenjena z Uredbo Sveta (ES) st. 475/2000 [5] in Uredbo Komisije (ES) st. 351/2002 [6], določa podrobna pravila in opredeljuje pojme v zvezi z uporabo določb navedenega protokola;[4]  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.[5]  UL L 58, 3.3.2000, str. 1.[6]  UL L 55, 26.2.2002 str. 23.(4) Člen 104(5) Pogodbe zahteva, da Komisija naslovi mnenje na Svet, če meni, da v drzavi članici obstaja čezmeren primanjkljaj ali da bi do njega lahko prislo. Po preučitvi vseh upostevanih pomembnih dejavnikov v svojem poročilu, kakor to opredeljuje člen 104(3), in ob upostevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora, kakor to opredeljuje člen 104(4), je Komisija v svojem mnenju z dne 24. junija 2004 zaključila, da v Slovaski obstaja čezmeren primanjkljaj;(5) Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet upostevati vse pripombe, ki jih morebiti zeli podati zadevna drzava članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmeren primanjkljaj obstaja;(6) Celovita ocena daje naslednje zaključke. Javnofinančni primanjkljaj v Slovaski je leta 2003 dosegel 3,6% BDP in tako presegel referenčno vrednost 3% BDP, določeno s Pogodbo. Javnofinančni primanjkljaj ni presegel referenčne vrednosti zaradi kakega nenavadnega dogodka zunaj nadzora slovaskih oblasti, niti ni posledica hudega gospodarskega nazadovanja v smislu Pakta o stabilnosti in rasti. Javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 bo verjetno se naprej presegal 3% BDP. Pomladanska napoved Komisije za leta 2004 zlasti predvideva, da bo primanjkljaj v letu 2004 znasal 4,1% BDP, medtem ko slovaski konvergenčni program napoveduje primanjkljaj v visini 4,0% BDP. Delez dolga, ki je leta 2003 znasal 42,8%, leta 2004 verjetno ne bo presegel referenčne vrednosti 60% BDP, določene s Pogodbo -SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da v Slovaski obstaja čezmeren primanjkljaj.Člen 2Ta odločba je naslovljena na Slovasko republiko.V Bruslju, [5. julija] 2004.Za SvetPredsednik[...]


				|

		52015PC0099

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije /* COM/2015/099 final - 2015/ () */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Na podlagi Pogodbe o delovanju
Evropske unije morajo države članice svoje ekonomske politike in politike
za spodbujanje zaposlovanja obravnavati kot zadevo skupnega pomena ter svoje
delovanje usklajevati v okviru Sveta. V dveh ločenih členih Pogodbe
je navedeno, da mora Svet sprejeti širše smernice ekonomskih politik
(člen 121) in smernice za zaposlovanje (člen 148) ter da
morajo biti slednje usklajene s prvimi. Glede na to pravno podlago so smernice
za politike zaposlovanja in ekonomske politike predstavljene kot dva
različna, vendar medsebojno povezana pravna akta:
·
Priporočilo Sveta o širših smernicah
ekonomskih politik držav članic in Unije – del I integriranih smernic,
·
Sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja
držav članic – del II integriranih smernic.
Smernice so bile prvič
sprejete skupaj („integrirani sveženj“) leta 2010 v podporo strategiji
Evropa 2020. Leta 2010 je bila prav tako sprejeta odločitev, da
bi se morale integrirane smernice do leta 2014 čim manj spreminjati.
Čeprav ostanejo širše smernice ekonomskih politik veljavne za
nedoločen čas, pa je treba smernice za zaposlovanje pripraviti vsako
leto.
Smernice ne opredeljujejo le
obsega usklajevanja politik držav članic in usmeritve tega usklajevanja,
temveč so tudi podlaga za priporočila za posamezne države na zadevnih
področjih.
Sedanji sklop „integriranih
smernic“ je namenjen podpori strategije Evropa 2020 v okviru novega pristopa k
oblikovanju ekonomskih politik, ki temeljijo na naložbah, strukturnih reformah
in fiskalni odgovornosti, kot jih je Komisija opredelila v letnem pregledu
rasti za leto 2015. Obenem pa naj bi integrirane smernice prispevale k
doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter
uresničevanju ciljev evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik.
„Integrirane smernice“ so:
Smernica 1:     Spodbujanje naložb
Smernica 2:     Spodbujanje rasti z izvajanjem
strukturnih reform
Smernica 3:     Odpravljanje ključnih
ovir za rast in delovna mesta na ravni EU
Smernica 4:     Izboljšanje vzdržnosti javnih
financ in povečanje njihovih sposobnosti za rast
Smernica 5:     Spodbujanje povpraševanja po
delovni sili
Smernica 6:     Povečanje ponudbe delovne
sile in krepitev spretnosti
Smernica 7:     Izboljšanje delovanja trgov
dela
Smernica 8:     Zagotavljanje
pravičnosti, boj proti revščini in spodbujanje enakih možnosti
Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
o širših smernicah ekonomskih politik držav
članic in Unije
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Države članice bi morale
svoje ekonomske politike obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih
usklajevati v okviru Sveta. Svet bi moral sprejeti smernice za zaposlovanje in
širše smernice ekonomskih politik, s katerimi usmerja politike držav
članic in Unije.
(2)       Unija je skladno z
določbami Pogodbe razvila in začela izvajati instrumente za
usklajevanje fiskalne politike in makro-strukturnih politik. Evropski semester
združuje različne instrumente v splošnem okviru za integriran
večstranski ekonomski in proračunski nadzor. Delovanje evropskega
semestra se bo še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo,
ki ju je Komisija določila v letnem pregledu rasti za leto 2015.
(3)       Finančna in gospodarska
kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in njenih
držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med
gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno so glavni izzivi Unije
uresničevanje ciljev močne, trajnostne in vključujoče rasti
ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno in velikopotezno
politično delovanje na ravni Unije in na nacionalni ravni v skladu z
določbami Pogodbe in ekonomskim upravljanjem Unije. To delovanje bi moralo
z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje
naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne
odgovornosti.
(4)       Države članice in Unija
bi morale prav tako obravnavati socialne posledice krize in si prizadevati za
ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi bili ljudje spodobni predvidevati
spremembe in jih obvladovati ter bi lahko dejavno sodelovali v družbi in
gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati
revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega
delovanja trgov dela in sistemov socialnega varstva ter z odpravo ovir za
udeležbo na trgu dela. Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi
koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije.
(5)       Delovanje v skladu s
smernicami pomeni pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020.
Smernice tvorijo integrirani nabor evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih
morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih
učinkov usklajenih strukturnih reform, ustrezne kombinacije skupnih
ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k ciljem
strategije Evropa 2020.
(6)       Čeprav so te smernice
naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v
partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob
tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki
civilne družbe.
(7)       Širše smernice ekonomskih
politik usmerjajo države članice pri izvajanju reform ter upoštevajo
njihovo medsebojno povezanost. Skladne so s Paktom za stabilnost in rast.
Smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih
Svet lahko naslovi na države članice –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1) Države članice in po potrebi Evropska
unija bi morale v svojih ekonomskih politikah upoštevati smernice iz Priloge.
Te smernice so del „integriranih smernic“.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik


title: Priporočilo Sveta z dne 31. maja 2007 o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti Besedilo velja za EGP

text:
               18.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 164/1

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 31. maja 2007
   o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti
   (Besedilo velja za EGP)
   (2007/C 164/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Vsako leto zaradi nesreč ali nasilja umre približno 235 000 državljanov Skupnosti. Poškodbe so za boleznimi srca in ožilja, rakom in boleznimi dihal četrti najpogostejši vzrok smrti v državah članicah.

               (2)

               Pri otrocih, mladostnikih in mlajših odraslih so nesreče in poškodbe glavni vzrok smrti.

               (3)

               Mnogi, ki kljub hudim poškodbam preživijo, trpijo zaradi doživljenjske invalidnosti. Nesreče in poškodbe so glavni vzrok trajne invalidnosti pri mlajših ljudeh, prikrajšajo pa jih za številna leta zdravega življenja, čeprav bi se jim pogosto dalo izogniti.

               (4)

               V povprečju so poškodbe vzrok za približno 6,8 milijonov sprejemov v bolnišnice, kar je 11 % vseh sprejemov v bolnišnice v Evropski uniji.

               (5)

               Poškodbe pomenijo veliko finančno breme zdravstvenim sistemom in sistemom socialnega varstva ter so vzrok 20 % bolniških dopustov in glavni dejavnik za zmanjšano produktivnost.

               (6)

               Nevarnost poškodb po državah članicah ter družbenih skupinah ni porazdeljena enakomerno, razlikuje se tudi glede na starost in spol. Nevarnost smrti zaradi poškodb je v državi članici z najvišjo stopnjo poškodb petkrat višja kot v državi z najnižjo stopnjo.

               (7)

               Za razliko od številnih drugih vzrokov bolezni in prezgodnje smrti se lahko poškodbe preprečijo z izboljšanjem varnosti našega življenjskega okolja ter varnejšo uporabo izdelkov in storitev, ki jih uporabljamo. Zadosten dokaz za preskušeno učinkovitost so ukrepi v zvezi z nesrečami, ki se še vedno ne uporabljajo v vsej Skupnosti

               (8)

               Večina teh ukrepov se je izkazala za stroškovno učinkovite, saj ugodnosti preventive za zdravstvene sisteme pogosto večkrat presegajo stroške intervencij.

               (9)

               Treba bi bilo nadaljevati s pomembnimi napredki, ki so bili doseženi na številnih področjih, ki zadevajo varnost, kot na primer v prometu ali na delovnem mestu. Pozornost pa bi bilo treba posvetiti tudi nekaterim drugim področjem, ki so bila do sedaj manj obravnavna, kot so na primer dom, prosti čas in šport, nesreče ter preventive pri otrocih in starejših državljanih.

               (10)

               Upoštevati bi bilo treba tudi povezavo med uživanjem alkohola in drogami ter številom poškodb in nesreč, ter namerne poškodbe, zlasti nasilje v družini nad ženskami in otroki.

               (11)

               Zato se zdi, da je treba izkoristiti obstoječe podatke in po potrebi razviti mehanizem za spremljanje poškodb in poročanje o njih, ki bi državam članicam omogočil usklajen pristop k razvoju in uveljavljanju nacionalnih politik za preprečevanje poškodb, vključno z izmenjavo dobrih praks. Takšen mehanizem bi se lahko razvil v okviru programa Skupnosti na področju javnega zdravja (2) ter vseh programov, ki mu bodo sledili, in drugih ustreznih programov Skupnosti; vzpostavil naj bi se na podlagi reprezentančnih nacionalnih sistemov za spremljanje poškodb in poročanje o njih, ki morajo biti skladni in se dopolnjevati.

               (12)

               Da bi racionalizirali porabo sredstev programa Skupnosti na področju javnega zdravja in drugih ustreznih programov Skupnosti in da bi se preprečevanja poškodb lotili kar najbolj učinkovito, so bila določena naslednja prednostna področja: varnost otrok in mladostnikov, varnost starejših državljanov, varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, preprečevanje športnih poškodb in poškodb, ki nastanejo v prostem času, preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, preprečevanje samopoškodb in preprečevanje nasilja, zlasti nasilja v družini nad ženskami in otroki. Ta prednostna področja so bila opredeljena ob upoštevanju socialnih posledic poškodb glede na njihovo število in resnost, dokazil o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnosti uspešnega izvajanja v državah članicah –

         PRIPOROČA:
   Države članice naj bi za zagotovitev visoke ravni javnega zdravja:

               (1)

               bolje izkoristile obstoječe podatke in po potrebi razvile instrumente za spremljanje poškodb in poročanje o njih, s katerimi bi pridobile primerljive informacije, spremljale gibanja pri nevarnosti poškodb in učinke preventivnih ukrepov skozi čas ter ocenile potrebe po uvedbi dodatnih pobud v zvezi z varnostjo izdelkov in storitev ter varnostjo na drugih področjih;

               (2)

               pripravile nacionalne načrte ali enakovredne ukrepe za preprečevanje nesreč in poškodb, ki bi vključevali spodbujanje osveščanje javnosti o vprašanjih varnosti. S takšnimi načrti in ukrepi naj bi vzpostavile in spodbudile medsektorsko in mednarodno sodelovanje ter učinkovito izkoristile možnosti financiranja preventivnih ukrepov in spodbujanja varnosti. Pri njihovem izvajanju bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju spolov, izpostavljenim skupinam, kot so otroci, starejši ljudje, invalidi, izpostavljeni udeleženci v cestnem prometu, poleg tega pa tudi športnim poškodbam in poškodbam, ki nastanejo v prostem času, ter poškodbam, ki jih povzročijo izdelki in storitve, nasilju in samopoškodbam;

               (3)

               podprle uvedbo preprečevanja poškodb in spodbujanju varnosti v šole in programe usposabljanja zaposlenih v zdravstvu in drugje in tako te skupine usposobile za ukrepanje in svetovanje na področju preprečevanja poškodb.

         POZIVA KOMISIJO, NAJ:

               (1)

               na ravni Skupnosti zbira in obdeluje informacije o poškodbah, ki naj bi temeljile na nacionalnih instrumentih za spremljanje poškodb;

               (2)

               spodbuja izmenjavo informacij o dobrih praksah in o ukrepih politik na določenih prednostnih področjih in spodbuja sporočanje informacij ustreznim zainteresiranim skupinam;

               (3)

               podpira države članice v prizadevanjih, da bi poznavanje preprečevanja poškodb vključile v programe usposabljanja zaposlenih v zdravstvu in drugje;

               (4)

               izvaja ukrepe Skupnosti, kakor so opisani zgoraj, in sicer s pomočjo sredstev iz programa Skupnosti na področju javnega zdravja in iz programov, ki mu bodo sledili, iz splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki (3) okvirnega programa na področju raziskav (4) in iz drugih ustreznih programov Skupnosti;

               (5)

               štiri leta po sprejetju tega priporočila pripravi poročilo o vrednotenju z ugotovitvami o učinkovitosti predlaganih ukrepov in potrebah po nadaljnjem ukrepanju.

      V Bruslju, 31. maja 2007.

            Za Svet

            Predsednik

         F. MÜNTEFERING

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008). (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

      (3)  Sklep št. 20/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

      (4)  Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002-2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/6

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Slovenije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovenije za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Slovenija opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 2015. V njem je ocenila napredek pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo za Slovenijo vključuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Uravnoteženje javnih financ se nadaljuje, ob tem pa so odločni ukrepi politike, boljša izvozna uspešnost in pogoji za rast zmanjšali tveganja v primerjavi z lanskim letom, zlasti tista, ki so povezana z zunanjo vzdržnostjo. Vendar šibko korporativno upravljanje, visoka raven državnega lastništva, velika zadolženost podjetij in naraščajoč javni dolg predstavljajo tveganja za finančno stabilnost in rast ter zahtevajo posebno pozornost. Komisija zato meni, da neravnotežja niso več čezmerna, vendar jih je treba še naprej pozorno spremljati.

               (7)

               Slovenija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Slovenijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet, ter izpolnitev srednjeročnega cilja (strukturno uravnotežen proračunski položaj) do leta 2020, tj. eno leto po programskem obdobju. Vlada načrtuje postopno znižanje nominalnega primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu 2015 in na 0,9 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo raven pri 81,6 % in se nato začel postopoma zmanjševati. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2015 je predvidena pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015. Obenem je fiskalni napor ob upoštevanju strukturnega salda in sprejetih diskrecijskih ukrepov manjši, kot je priporočil Svet. Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v skladu z načrtom, bo za Slovenijo od leta 2016 veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato se ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Kar zadeva fiskalno pravilo, je Državni zbor leta 2013 odobril ustavno podlago za sprejetje pravila o uravnoteženih javnih financah v strukturnem smislu. Vendar ustrezna izvedbena zakonodaja še ni bila sprejeta. Spremembe zakona o javnih financah naj bi zagotovile potrebno zakonodajno podlago za postopkovna vprašanja, na katerih bo temeljil zakon o fiskalnem pravilu.

               (9)

               Slovenija je sprejela ukrepe za zmanjšanje pritiskov na srednjeročno vzdržnost pokojninskega sistema, vendar je treba še prilagoditi ključne parametre, da se zagotovi vzdržnost sistema po letu 2020. Učinki pokojninske reforme iz leta 2013 so pozitivni in do konca leta 2015 naj bi bil sprejet zakon o ustanovitvi demografskega sklada. Vendar bodo za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti pokojnin potrebne dodatne reforme. Pri reformi sistema dolgotrajne oskrbe ni bilo napredka. Konec leta 2013 je vlada sprejela načrt za reformo dolgotrajne oskrbe, vendar je bilo sprejetje zakonodaje za izvedbo reforme odloženo na konec leta 2015, ker je treba najprej sprejeti odločitve o reformi zdravstvenega zavarovanja, vključno z vprašanjem virov financiranja celotnega sistema zdravstvenega varstva in sistema dolgotrajne oskrbe. S staranjem prebivalstva povezane stroške za dolgotrajno oskrbo je mogoče omejiti tako, da se socialni prejemki ciljno usmerijo na tiste, ki pomoč najbolj potrebujejo, in da se namesto institucionalne oskrbe da večji poudarek pomoči na domu.

               (10)

               Januarja 2015 je bil sklenjen socialni sporazum, ki določa, da mora rast plač v javnem sektorju zaostajati za rastjo plač v zasebnem sektorju. Sporazum ne ureja sestave minimalnih plač in njihove indeksacije. Rast minimalne plače je bila v zadnjem času omejena, čeprav je v primerjavi s povprečno plačo še vedno razmeroma visoka. Ocena reforme trga dela iz leta 2013 kaže, da so se omejitve na trgu dela zmanjšale, še vedno pa so prisotni strukturni problemi v zvezi z dolgotrajno brezposelnostjo in nizkimi stopnjami zaposlenosti nizkokvalificiranih in starejših delavcev. Slovenija je izvedla nekaj ukrepov za zmanjšanje neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, do leta 2020 pa so v načrtu še številni dodatni ukrepi.

               (11)

               Bančni sektor se je z dokapitalizacijo Abanke in Banke Celje leta 2014 dodatno stabiliziral. Januarja 2015 je bil pripravljen celovit akcijski načrt za banke, ki je bil predložen uradu predsednika vlade. Banka Slovenije zagotavlja nadaljnje ukrepanje v zvezi s pomanjkljivostmi, ugotovljenimi pri pregledu kakovosti sredstev leta 2013, in bo začela v prvem četrtletju leta 2015 ponovno izvajati inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi preverila, ali banke izvajajo priporočila. Večje banke so se reorganizirale ter okrepile svoje enote za izterjavo in prestrukturiranje. Vendar bo za bolj zdrav bančni sektor treba povečati dolgoročno dobičkonosnost in zmanjšati obseg slabih posojil podjetniškega sektorja. Pripravljen je bil krovni načrt za prestrukturiranje podjetij in ustanovljena centralizirana delovna skupina za prestrukturiranje podjetij. Nadaljnje razdolževanje podjetniškega sektorja, med drugim prek Družbe za upravljanje terjatev bank in s polnim izvajanjem nove insolvenčne zakonodaje, bi pripomoglo k ponovni vzpostavitvi pogojev za povečanje zasebnih naložb. Bančno kreditiranje še naprej upada, kar vpliva zlasti na mala in srednja podjetja. Rezultati nedavne dokapitalizacije bančnega sektorja naj bi se v celoti pokazali šele leta 2016. Omejeno bančno kreditiranje in visoke obrestne mere omejujejo zmogljivost malih in srednjih podjetij za financiranje. Medtem ko se je delež zavrnjenih prošenj za posojilo v zadnjih šestih letih zmanjšal, se je število malih in srednjih podjetij, ki poročajo o slabši pripravljenosti bank za dajanje posojil, znatno povečalo in je med najvišjimi v Uniji.

               (12)

               Izvajanje programa privatizacije napreduje, čeprav z zamudami. Prestrukturiranje petih velikih bank v državni lasti in postopek likvidacije dveh manjših domačih bank potekata po načrtih. Slovenski državni holding, ki je odgovoren za upravljanje in prodajo državnih naložb, je zdaj v celoti operativen. Državni zbor mora še potrditi predlog strategije o upravljanju naložb, temu pa naj bi sledila objava časovnega načrta prodaje več skrbno izbranih naložb v državni lasti. Slovenski državni holding je decembra 2014 sprejel nov kodeks korporativnega upravljanja, januarja 2015 pa je bil imenovan pooblaščenec za skladnost poslovanja.

               (13)

               Učinkovitost sodišč se je leta 2014 še naprej izboljševala, čeprav počasneje. Kljub določenemu napredku pri skrajšanju trajanja sodnih postopkov na prvi stopnji v pravdah v civilnih in gospodarskih sodnih zadevah, tudi v zadevah s področja insolvenčne zakonodaje, so sodni postopki še vedno dolgotrajni in zaostanki pri številu nerešenih zadev znatni.

               (14)

               Nespodbudno poslovno okolje v Sloveniji je eden ključnih dejavnikov za nizko raven naložb v slovenskih podjetjih, saj veliko število zakonov in številne spremembe zakonodaje otežujejo poslovanje in zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Število reguliranih poklicev se je zmanjšalo s 323 na 242, vendar je še vedno veliko. Izvedenih je bilo približno 25 % ukrepov iz enotnega dokumenta za zmanjšanje upravne obremenitve. Zagotovljeni sta zadostna proračunska avtonomija Javne agencije za varstvo konkurence in njena institucionalna neodvisnost.

               (15)

               Nova vlada je ponovno potrdila svojo zavezanost boju proti korupciji in januarja 2015 sprejela nov dveletni program, ki vsebuje 11 trajnih ukrepov. Določen napredek je bil dosežen na področju preglednosti in odgovornosti. Celovita reforma javnega sektorja je v pripravi. Pri poročanju o postopkih za ocenjevanje uspešnosti in kontrolo kakovosti ni bilo napredka.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 4 spodaj.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 4 spodaj.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (6). Slovenija bi morala kot država, ketere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015 in doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016. Sprejme zakon o fiskalnem pravilu in spremembe zakona o javnih financah. Nadaljuje z dolgoročno reformo pokojninskega sistema. Do konca leta 2015 sprejme reformo sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe.

               2.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami pregleda mehanizem za določanje minimalne plače, zlasti vlogo dodatkov, z vidika vpliva na revščino zaposlenih, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost. Poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev. Sprejme ukrepe za zmanjšanje dolgotrajne brezposelnosti in zagotovi ustrezne spodbude za podaljšanje delovne dobe.

               3.

               Zmanjša obseg slabih posojil v bankah z uvedbo natančno opredeljenih ciljev. Izboljša zmogljivosti za spremljanje kreditnega tveganja v bankah. Nadaljuje s prestrukturiranjem podjetij in ohrani trdno korporativno upravljanje v Družbi za upravljanje terjatev bank. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja ter mikro podjetja. Sprejme strategijo za Slovenski državni holding z jasno klasifikacijo naložb, izvede letni načrt upravljanja naložb in uporabi merila uspešnosti.

               4.

               Zagotovi, da reforme, sprejete za izboljšanje učinkovitosti civilnega pravosodja, prispevajo k skrajšanju sodnih postopkov.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 115).

      (5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (6)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/96

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2016
   (2016/C 299/23)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Hrvaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena obravnavati ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom, dolgom podjetij in zunanjim dolgom, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti. Dodatne pomanjkljivosti, ki zahtevajo posebne ukrepe politike, vključujejo fiskalno upravljanje, upravljanje podjetij v državni lasti, učinkovitost javne uprave in reševanje slabih posojil.

               (3)

               Hrvaška je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform predstavlja precej ambiciozen načrt reform, ki bi ob celoviti izvedbi v navedenih rokih prispeval k odpravi makroekonomskih neravnotežij. Program določa zadevne ukrepe za izboljšanje upravljanja javnih financ, zdravstvenega sektorja in poslovnega okolja ter zavezuje k ambicioznim reformam na področju javne uprave, pokojninskega sistema, socialne zaščite in izboljšanja upravljanja v podjetjih v državni lasti. Na podlagi ocene političnih zavez Hrvaške v tej fazi ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Hrvaško trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016 pod 3 % BDP, in sicer 2,6 % BDP, in se bo nato do leta 2019 dodatno zmanjšal na 1,0 % BDP. Poleg tega pričakuje, da bo v celotnem obdobju programa dosegala svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,75 % BDP v strukturnem smislu. Delež javnega dolga v BDP je v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,7 %, vendar naj bi se v skladu s konvergenčnim programom v letu 2019 postopno zmanjšal na 80,0 %. Projekcije v zvezi z dolgom v BDP iz programa v nominalnem smislu izpolnjujejo merilo glede dolga. Čeprav je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, v realnem smislu verjeten, je nominalna rast BDP višja od napovedi Komisije, zlasti za leto 2016. Napovedano zmanjšanje deleža dolga je torej odvisno od ugodnih projekcij glede nominalne rasti, poleg tega pa upošteva tudi znatne prilagoditve stanj in tokov, ki naj bi zmanjšale dolg, zaradi prodaje finančnih sredstev, ki niso dovolj podrobno opredeljene. Hkrati potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej večinoma niso podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem iz priporočila Sveta z dne 21. januarja 2014 na podlagi člena 126(7) PDEU. Pričakuje se, da bo priporočeni fiskalni napor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen. Po drugi strani pa napoved Komisije ne kaže na izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga v prihodnosti. Čeprav bi bila strukturna prilagoditev v višini 0,2 % BDP v letu 2017 zadostna za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, bi bila za zagotovitev izpolnjevanja merila glede zmanjšanja dolga potrebna višja strukturna prilagoditev. Glede na visok dolg in trenutne ciklične pogoje na Hrvaškem se zdi, da bi bila primerna prilagoditev nad referenčno vrednostjo 0,5 % BDP. Za strukturni saldo se trenutno pričakuje, da se bo v letu 2017 poslabšal za 0,2 % BDP. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje določb v letu 2017.

               (6)

               Na proračunsko načrtovanje Hrvaške še vedno negativno vplivajo velike pomanjkljivosti kljub nekaterim izboljšavam, uvedenim s spremembo zakona o proračunu v letu 2015. Povezave med večletnim proračunskim okvirom in letnimi proračuni so še naprej šibke, poleg tega pa ni jasnih pravil o spreminjanju proračunskih načrtov med letom. Strateško načrtovanje posameznih proračunskih enot se ne pregleduje sistematično ter ne zagotavlja zadostne podpore za usklajevanje prednostnih nalog politike in srednjeročnih fiskalnih ciljev. V okviru proračunskega postopka se premalo pozornosti namenja znatnim zunajproračunskim transakcijam in računovodskim popravkom, ki vplivajo na javnofinančni primanjkljaj in dolg. Numerična fiskalna pravila se trenutno revidirajo, pri čemer je eden glavnih izzivov, kako zagotoviti, da bodo bolj operativna ter bolje usklajena s Paktom za stabilnost in rast. Prav tako si je treba prizadevati za izboljšanje statistične podlage za proračunsko načrtovanje.

               (7)

               Komisija za fiskalno politiko, ki je odgovorna za spremljanje izpolnjevanja fiskalnih pravil na nacionalni ravni, je tesno povezana z nacionalnimi fiskalnimi organi in ima premalo osebja. Pod temi pogoji njena politična in funkcionalna neodvisnost ni zagotovljena. Za tretje četrtletje leta 2016 je bila napovedana revizija institucionalne ureditve in mandata komisije za fiskalno politiko.

               (8)

               Hrvaška je začela reformo sistema komunalnih dajatev, ki je bila predstavljena kot ukrep v okviru širše reforme obdavčitve nepremičnin. Skupni prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine in komunalnih dajatev, izraženi kot odstotek BDP, so razmeroma nizki.

               (9)

               Ključni izzivi so visoka raven neplačanih davkov, goljufije na področju DDV in siva ekonomija. Sprejemajo se ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z razvojem sistema za obvladovanje tveganj na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti. Vendar so dokazi o učinkovitosti sprejetih ukrepov še vedno omejeni.

               (10)

               Javni dolg je visok in še vedno raste, zaradi česar je nujno sprejeti v prihodnost usmerjen in proaktiven pristop k upravljanju javnega dolga. Kmalu naj bi bila sprejeta strategija upravljanja dolga za obdobje 2016–2018. Vendar Hrvaška še vedno nima celovitejšega pristopa k upravljanju dolga, ki bi med drugim vključeval letne revizije, ki upoštevajo dogodke na trgih, ustrezno strategijo obvladovanja tveganj ter okrepitev funkcije za opravljanje s tem povezanih nalog.

               (11)

               Velik delež delovno sposobnega prebivalstva ni udeležen na trgu dela. Eden glavnih razlogov za to je predčasna upokojitev, kar velja tudi za moške v najproduktivnejših letih. Predčasna upokojitev je mogoča kar pet let pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo, finančne spodbude za delo do te starosti (in še naprej) pa so šibke. Poleg tega so za pokojninski sistem značilne številne posebne določbe za določene kategorije delavcev in ugodne možnosti predčasne upokojitve za nekatere poklice. Zakonsko določeni upokojitveni starosti za moške in ženske se usklajujeta in se bosta povišali na 67 let, vendar postopoma. Trenutna in prihodnja ustreznost pokojnin sta nizki ter ustvarjata visoko tveganje revščine v starosti, zlasti za tiste s kratko delovno dobo.

               (12)

               Težava v zvezi z visoko stopnjo neaktivnosti je še toliko večja zaradi visoke stopnje brezposelnosti, pri čemer nezadostna izraba potenciala delovne sile ovira rast. Eden glavnih razlogov za zaskrbljenost je še naprej brezposelnost mladih, kar kaže na pomanjkljivosti v izobraževalnem sistemu, poleg tega pa še obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti, spremljanja in ocenjevanja jamstva za mlade. Stopnje dolgotrajne brezposelnosti so se nedavno znižale, vendar so še vedno približno dvakrat višje od povprečja EU. Udeležba v vseživljenjskem učenju ostaja zelo nizka, in sicer zaradi premalo razvitega sistema izobraževanja odraslih.

               (13)

               Pri porabi za socialno zaščito na prebivalca so regionalne razlike, obstajajo pa tudi nedoslednosti v zvezi z merili za upravičenost do sistemov splošne socialne zaščite in sistemov, ki se nanašajo na posebne kategorije. Poleg tega se le majhen delež skupnega proračuna za socialno zaščito porabi za nacionalno shemo minimalnega dohodka. To povzroča neučinkovitost in ne zagotavlja zadostne zaščite najrevnejšim. Pri reformi sistema socialne zaščite so nastale zamude pri konsolidaciji različnih ugodnosti in vzpostavitvi uradov „vse na enem mestu“ kot enotnih upravnih točk za zagotavljanje storitev socialne zaščite.

               (14)

               Funkcionalna porazdelitev pristojnosti javne uprave na centralno in lokalno raven je zapletena in sistem je razdrobljen. Dodelitev decentraliziranih upravnih funkcij ni v skladu s fiskalno zmogljivostjo pristojnih lokalnih enot. Zato so slednje zelo odvisne od transferjev centralne države, medtem ko pri zagotavljanju javnih storitev obstajajo znatne regionalne razlike. Razdrobljenost javne uprave negativno vpliva na zagotavljanje storitev, poslovno okolje in učinkovitost javnih odhodkov. Pri reformi javne uprave ni bilo bistvenega napredka. Uveden je bil pravni okvir za prostovoljno združitev enot lokalne države, vendar ni bilo spodbud za uporabo te možnosti. Racionalizacija sistema državnih agencij napreduje počasi.

               (15)

               Plače v javnem sektorju so urejene z nedoslednimi določbami, ki jih uporabljajo javne institucije glede opredelitve zahtevnosti dela, dodatnih ugodnosti in dodatkov k plači. To omejuje državni nadzor nad plačno maso in negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja. Ker javni sektor predstavlja razmeroma velik delež vseh zaposlenih, je razvoj plač v tem sektorju pomemben tudi za širše gospodarstvo.

               (16)

               V gospodarstvu je zelo prisotno državno lastništvo podjetij. Pomanjkljivosti v upravljanju, vključno s pomanjkanjem ustreznega spremljanja uspešnosti, še naprej povzročajo precej nižjo dobičkonosnost podjetij v državni lasti glede na primerljiva zasebna podjetja, kar negativno vpliva na javne finance. Izdajanje delnic podjetij v državni lasti na borzi bi lahko pripomoglo k izboljšanju korporativnega upravljanja teh podjetij, predvsem s spodbujanjem mehanizmov poročanja in notranjega nadzora. V preteklem letu so ukrepi za prehod podjetij v državni lasti v zasebno lastništvo napredovali počasi.

               (17)

               Pri okrevanju Hrvaške bi lahko imela pomembno vlogo nacionalna spodbujevalna banka HBOR (Hrvaška banka za obnovo in razvoj), ki je podjetje v državni lasti. Njene posojilne dejavnosti bi lahko znatno vplivale na spodbujanje naložb in hkrati obravnavale nedelovanje trga. Za obvladovanje tveganja, povezanega z njeno dejavnostjo, sta potrebna ustrezen regulativni okvir in trdno korporativno upravljanje, zlasti ker se vedno bolj ukvarja z neposrednimi posojili.

               (18)

               Eden od ukrepov za obravnavo navedenih izzivov je neodvisen pregled kakovosti sredstev kreditnega portfelja HBOR, ki ga organi načrtujejo za leto 2017. Do takrat je treba okrepiti mehanizme spremljanja in odgovornosti, ki se uporabljajo za HBOR.

               (19)

               Stopnja črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov je bila nizka zaradi dejavnikov, kot so nezadostne upravne zmogljivosti, obremenjujoči postopki in omejeno število projektov, pripravljenih za izvedbo.

               (20)

               Hrvaško poslovno okolje še naprej trpi zaradi velikih pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na naložbeno ozračje. Hkrati ga še vedno ovirajo številne davkom podobne dajatve, ki se zaračunavajo podjetjem. Regulativno okolje za ponudnike storitev in regulirane poklice je še naprej omejevalno. Pri dostopu do nekaterih reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, vključno s pravnimi poklici in poklicem davčnega svetovalca, obstajajo omejitve. Hrvaška preučuje nujnost in sorazmernost teh omejitev, vendar prihaja do zamud pri sprejemanju ukrepov. Poleg tega regulirani poklici in podjetja trpijo zaradi velikega upravnega bremena.

               (21)

               Na poslovno okolje negativno vplivata tudi regulativna nestabilnost in slabo mnenje o kakovosti zakonodaje. Pravosodni sistem in zlasti gospodarska sodišča se soočajo z izzivi, kot so dolgi postopki, veliki zaostanki in nedosledna sodna praksa, ki ovirajo njihovo kakovost in učinkovitost. Sistemi IKT so slabo razviti, zlasti kar zadeva komunikacijo s strankami v sodnih postopkih in elektronsko dostavo sodnih dokumentov.

               (22)

               Reševanje slabih posojil je ključnega pomena pri odpravi presežka dolga v gospodarstvu. V zvezi s tem so bili sprejeti pomembni ukrepi z okrepitvijo okvirov o insolvenčnem in predinsolvenčnem postopku za podjetja ter sprejetjem postopka v primeru insolventnosti fizičnih oseb. Vpliv novih okvirov je treba pozorno spremljati. Vendar hitro reševanje slabih bančnih posojil še naprej ovira pravna negotovost pri davčni obravnavi odpisov.

               (23)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5.

               (24)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (25)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 –

         PRIPOROČA, da Hrvaška v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. Nato v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Uporabi kakršne koli nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Do septembra 2016 okrepi numerična fiskalna pravila ter neodvisnost in mandat komisije za fiskalno politiko. Do konca leta 2016 izboljša proračunsko načrtovanje in okrepi večletni proračunski okvir. Do konca leta 2016 začne reformo periodične obdavčitve nepremičnin. Okrepi okvir za upravljanje javnega dolga. Sprejme in začne izvajati strategijo upravljanja dolga za obdobje 2016–2018.

               2.

               Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za odvračanje od predčasne upokojitve, pospeši prehod na višjo zakonsko določeno upokojitveno starost in uskladi zakonske določbe o pokojninah, ki veljajo za določene kategorije oseb, s pravili splošnega sistema. Zagotovi ustrezne ukrepe za izpopolnjevanje in prekvalificiranje za povečanje zaposljivosti delovno sposobnega prebivalstva, s posebnim poudarkom na nizkokvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih osebah. Konsolidira prejemke socialne zaščite, vključno s posebnimi shemami, z uskladitvijo meril za upravičenost in povezovanjem njihovega upravljanja ter nameni največ podpore tistim, ki jo najbolj potrebujejo.

               3.

               Do konca leta 2016 začne zmanjševati razdrobljenost in izboljševati funkcionalno porazdelitev pristojnosti v javni upravi, da se izboljša učinkovitost in zmanjšajo teritorialne razlike pri zagotavljanju javnih storitev. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji uskladi okvire za določanje plač v javni upravi in za javne storitve. Nadaljuje postopek odprodaje državnih sredstev in okrepi spremljanje uspešnosti podjetij v državni lasti in odgovornosti upravnih odborov, med drugim z nadaljnjim izdajanjem delnic podjetij v državni lasti na borzi.

               4.

               Znatno zmanjša davkom podobne dajatve. Odpravi neupravičene regulativne omejitve, ki ovirajo dostop do reguliranih poklicev in njihovo opravljanje. Zmanjša upravno breme za podjetja.

               5.

               Sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti pravosodnega sistema na gospodarskih in upravnih sodiščih. Olajša reševanje slabih posojil, zlasti z izboljšanjem davčne obravnave reševanja slabih posojil.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.