               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združenega kraljestva ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Po izstopu Združenega kraljestva iz EU 31. januarja 2020 in začetku veljavnosti sporazuma o izstopu je za Združeno kraljestvo začelo veljati prehodno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2020. S sklepom, ki ga EU in Združeno kraljestvo sprejmeta v skupnem odboru, predvidenem v sporazumu o izstopu, pred 1. julijem 2020, se to obdobje lahko podaljša za največ eno leto ali dve. V tem obdobju se bo pravo Unije, vključno s tistim, ki je povezano z evropskim semestrom, še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem.

               (3)Poročilo o državi za Združeno kraljestvo
                  3
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (5)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (6)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (7)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (8)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah v Združenem kraljestvu. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Združenem kraljestvu še povečale. Sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Združeno kraljestvo je 30. aprila 2020 predložilo nacionalni reformni program za leto 2020, 7. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Združeno kraljestvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  7
                v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019/2020 ter leti 2018/2019 in 2019/2020 skupaj potrjuje tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Podatki o realizaciji za leto 2019/2020 bodo na voljo jeseni 2020.

               (12)V konvergenčnem programu za leto 2019/2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2019/2020 na primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v letu 2020/2021. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021/2022 povečal na 3,1 % BDP in do leta 2024/2025 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2019/2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na ocenjenih 83,2 % BDP v letu 2019/2020 zmanjšal na 82,9 % BDP v letu 2020/2021. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen, saj ne upošteva gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Projekcije v programu tudi ne upoštevajo ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo napovedalo v odziv na pandemijo COVID-19. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (13)Združeno kraljestvo je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejelo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotavljanje pomoči tistim posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Projekcije v konvergenčnem programu ne vključujejo teh ukrepov, vendar so upoštevani v napovedi Komisije. Proračunski ukrepi znašajo približno 5,5 % BDP in vključujejo podporo zaposlenim, samozaposlenim in podjetjem ter ukrepe za socialno varnost. Poleg tega je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Ti ukrepi vključujejo jamstva za posojila v višini približno 16 % BDP. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Združenega kraljestva v letu 2020/2021 znašal –10,7 % BDP, v letu 2021/2022 pa –6,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020/2021 dosegel 102,5 %, v letu 2022 pa 100,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, ne upošteva učinka pandemije COVID-19, projekcije glede dolga in primanjkljaja v njem se zato znatno razlikujejo od projekcij Komisije.

               (15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Združeno kraljestvo v letu 2020/2021 preseglo prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (16)Sedanja kriza COVID-19 je ustvarila izzive na področju gospodarstva in socialne politike, kakršnih v zadnjih desetletjih še ni bilo. Brezposelnost naj bi se s 3,8 % leta 2019 povečala za skoraj 3 odstotne točke na 6,7 % v letu 2020 in se leta 2021 rahlo zmanjšala na 6 %.  Vlada Združenega kraljestva je sprejela izredne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov šoka. Stroški neposredne fiskalne podpore bodo odvisni od povpraševanja, vendar lahko znašajo približno 110 milijard GBP (5,5 % BDP), dopolnjeni s 330 milijardami GBP (16 % BDP) kreditnih jamstev za bančna posojila. Za ohranitev delovnih mest so bile uvedene sheme skrajšanega delovnega časa, uvedeni pa so bili tudi ukrepi za podporo samozaposlenim. Začasno sta se izboljšali pokritost in upravičenost do predplačil sistema splošne socialne pomoči (Universal Credit), osnovna pravica v okviru navedenega sistema pa se je začasno povečala za obdobje dvanajstih mesecev. Lokalni organi bodo prejeli tudi dodatna enkratna finančna sredstva za podporo ekonomsko ranljivim osebam in gospodinjstvom. Vlada je napovedala tudi trimesečni moratorij na plačila hipotek za lastnike stanovanj, ki so v težavah zaradi koronavirusa.

               (17)Bank of England je v podporo finančnemu položaju podjetij dvakrat zmanjšala obrestno mero, in sicer skupno z 0,75 % na 0,1 %, znižala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika Združenega kraljestva na 0 % s prej obstoječe prilagoditvene poti za dosego 2 % do decembra 2020, povečala svoj program odkupa obveznic na 645 milijard GBP in okrepila svojo podporo za posojanje komercialnih bank realnemu gospodarstvu, skupaj z državnimi poroštvi za posojila. Vlada je nekaterim sektorjem ponudila enoletni moratorij na plačevanje poslovnega davka, odlog plačil DDV in denarna nepovratna sredstva za manjša podjetja. Likvidnostna podpora je bila dana na voljo tudi v obliki jamstev in nepovratnih sredstev v okviru sheme državne pomoči, imenovane Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, namenjene malim in srednjim podjetjem (MSP) pod določeno zgornjo mejo prometa, pri čemer se uporablja širok razpon produktov financiranja podjetij, kot so obnavljajoči se okvirni krediti in drugi produkti, vključno s posojili. Poleg tega je bila vsem sektorjem dejavnosti dana na voljo splošna shema za zagotavljanje likvidnosti MSP, pa tudi večjim podjetjem, ki bi lahko vključevala naložbeno podporo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

               (18)Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti, kar zadeva pripravljenost in zmogljivost zdravstvenega sistema v Združenem kraljestvu za odzivanje na te izbruhe, zlasti v smislu objektov, osebja in zalog. To je privedlo do izredne namestitve začasnih poljskih bolnišnic za bolnike s COVID-19 v Združenem kraljestvu. Predelovalna industrija v državi  je bila pozvana, naj spremeni svoje proizvodne linije, da bi lahko takoj začela proizvajati dodatno medicinsko opremo, kot so primer ventilatorji, in zadovoljila pričakovano raven povpraševanja. Zaradi krize COVID-19 je obstoječe pomanjkanje delovne sile v zdravstvu še večje. Za obvladovanje podobnih kriz v prihodnosti so v Združenem kraljestvu potrebne naložbe v zdravstveni sistem, vključno z učinkovitimi in dobro finančno podprtimi javnozdravstvenimi ukrepi. Te naložbe bi morale biti namenjene zagotavljanju potrebne opreme, objektov in kvalificirane delovne sile ter na splošno zmogljivosti za zagotavljanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev poleg oskrbe bolnikov s COVID–19 ali podobnimi nalezljivimi boleznimi.

               (19)Sedanja kriza bo verjetno imela večji učinek na najranljivejše, kar bo še zaostrilo revščino. Tveganje revščine ali socialne izključenosti se je kljub rekordno nizki brezposelnosti povečalo že pred krizo. Visoke so tudi številke, ki zadevajo revščino zaposlenih in revščino otrok. Zmanjševanje socialnih prejemkov in njihove reforme lahko ogrozijo močan učinek zmanjševanja revščine zaradi sistema davčnih ugodnosti v Združenem kraljestvu. Podpora najranljivejšim, tudi otrokom, ki živijo v revščini, bi se lahko še okrepila, zlasti zato, ker naj bi kriza še dodatno povečala dohodkovne neenakosti.

               (20)Za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv izboljšanje produktivnosti dela. Proizvodnja na uro je znatno nižja v Združenem kraljestvu kot v večini drugih razvitih gospodarstev in je komaj višja kot pred finančno krizo. Rast BDP je temeljila na rasti zaposlovanja, v zadnjem času pa se produktivnost skoraj ni povečala. Čeprav je trg dela v Združenem kraljestvu tesen, je bila produktivnost dela v Združenem kraljestvu od začetka leta 2018 naprej v glavnem enaka. Tudi realna rast plač je ostala počasna. Veliko delov Združenega kraljestva je relativno revnih, z razmeroma nizkimi stopnjami naložb v znanja in spretnosti ter infrastrukturo. Omejene možnosti za poklicno napredovanje ljudi na slabo plačanih delovnih mestih negativno vplivajo na produktivnost in revščino. Te razmere naj bi se nadaljevale in bi se lahko še poslabšale zaradi krize COVID-19. Nedavna pandemija predstavlja tudi velike izzive za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Združenem kraljestvu, zlasti zaradi učenja na daljavo in različnega dostopa do strukturiranega učenja.  Produktivnost je zato mogoče povečati z reševanjem problemov širših razsežnosti, kot so nizke naložbe v opremo, infrastrukturo ter raziskave in razvoj ter vrzeli v znanjih in spretnostih, zlasti v osnovnih in tehničnih znanjih in spretnostih. Namen Združenega kraljestva je več vlagati v raziskave in inovacije ter izboljšati uporabo obstoječih tehnologij v gospodarstvu.

               (21)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V Združenem kraljestvu je prisotno stalno pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin. Pojavljajo se omejitve zmogljivosti, stanovanjske nepremičnine pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot bi bilo potrebno za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, so omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest. Gradbeni sektor je še naprej ključnega pomena za stanovanjsko vprašanje, pa tudi za doseganje prihodnjih ciljev na področju energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb, čeprav je zmanjšanje količine energije za ogrevanje stanovanj zapleteno zaradi starosti stanovanjskih objektov in njihovega počasnega nadomeščanja. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada začela ukvarjati s pomanjkljivo infrastrukturo. Dosežen je bil spodbuden napredek na področju naložb v obnovljive vire energije, v energetskem sektorju pa je bilo doseženo znatno zmanjšanje emisij. Vendar se prehod na podnebno nevtralnost še vedno sooča z izzivi v celotnem gospodarstvu. Uporaba cest, železniških in letalskih omrežij v Združenem kraljestvu se približuje meji svojih zmogljivosti, kar prispeva k zastojem in onesnaževanju zraka. Združeno kraljestvo želi biti vodilno, kar zadeva brezemisijska vozila, vendar večina železniškega omrežja še ni elektrificiranega. Čeprav je pokritost omrežij optičnih vlaken v Združenem kraljestvu še vedno skromna, se konkurenca na trgu optičnih vlaken povečuje, saj vlada znatno povečuje javno podporo uvedbi optičnega omrežja. Take naložbe v digitalno infrastrukturo pa mora spremljati izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, saj ima Združeno kraljestvo strukturni primanjkljaj, kar zadeva strokovno znanje na področju IT.

               (22)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala v evropskem semestru do konca prehodnega obdobja.

               (23)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Združeno kraljestvo prispevalo k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (24)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020
                  8
               . Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (25)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost zdravstvenega sistema;

               2.zagotovi ustreznost in pokritost sistema socialne zaščite za zagotavljanje podpore vsem, zlasti pa tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela;

               3.pospeši inovacije ter podpira razvoj človeškega kapitala; daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na stanovanja, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostno prometno infrastrukturo in visokohitrostna širokopasovna omrežja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2020
                  2
                je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  3
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  4
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  5
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  6
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Madžarska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po območjih, zlasti v regijah, ki nimajo ključnih sredstev ali se izrazito opirajo na sektorje, ki so odvisni od osebnega poslovanja s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za nadaljnje povečanje teritorialnih neenakosti na Madžarskem, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med mestnimi in podeželskimi območji postal še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Madžarska je 5. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in 4. maja 2020 konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

               (12)Svet je 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  7
                v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Madžarsko niso upravičeni.

               (13)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,7 % BDP in do leta 2024 postopoma dosegel 1,0 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,3 % BDP v letu 2019 povečal na 72,6 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, značilnih za to državo, povezanih z odhodki, ki so višji od napovedanih (v skladu s preteklimi trendi višjih odhodkov ob koncu leta), ter potencialno nižjimi prihodki od napovedanih, saj se zdi, da projekcija temelji na določenem naraščanju prihodkov.

               (14)Madžarska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti za intenzivno nego v svojem zdravstvenem sistemu, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2020 ti proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 2,8 % BDP in se v celoti financirajo s prerazporeditvijo odhodkov v okviru proračuna, rezervami in novimi davki. Vključujejo ukrepe za podporo trgu dela, davčne olajšave za podjetja in kritje stroškov, povezanih z izrednimi razmerami na področju zdravja. Napovedani so bili dodatni ukrepi v podporo okrevanju gospodarstva (1,4 % BDP) in trgu dela (0,4 % BDP), ki pa še niso bili podrobneje opredeljeni. Poleg tega je Madžarska sprejela ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,5 % BDP. Nacionalni organi si prizadevajo za dodatne ukrepe v višini 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo programe kreditnih jamstev in posojila z državnim poroštvom. Skupni proračunski učinek fiskalnih ukrepov iz konvergenčnega programa za leto 2020 se razlikuje od učinka, predvidenega v pomladanski napovedi Komisije 2020, saj je Komisija upoštevala in ocenila samo tiste ukrepe, ki so bili dovolj podrobno opredeljeni. Ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polna opredelitev in sprejetje vseh napovedanih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (15)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Madžarske v letu 2020 znašal –5,2 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 75,0 % BDP.

               (16)Svet je 14. junija 2019 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ugotovil, da je na Madžarskem leta 2018 prišlo do znatnega ugotovljenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,3 % v letu 2019 in 4,7 % v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % in 0,75 % BDP. Svet je 5. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2172
                  8
               , v katerem je ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo z dne 14. junija 2019, in izdal revidirano priporočilo. Svet je v priporočilu z dne 5. decembra 2019 Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 4,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP v letu 2020. Na podlagi celovite ocene Komisije in glede na uporabo splošne odstopne klavzule za leto 2020, ki omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, se šteje, da je Madžarska sprejela učinkovite ukrepe v odgovor na priporočilo z dne 5. decembra 2019.

               (17)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Madžarska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (18)Vlada je 11. marca 2020 razglasila stanje nevarnosti. 12. marca so se meje za potnike zaprle, razen za vračajoče se madžarske državljane in osebe s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ter redne čezmejne delavce. Tranzit blaga je ostal dovoljen. 16. marca 2020 so se zaprli vrtci, šole in univerze, poučevanje pa je začelo potekati prek spleta. Od 17. marca 2020 so se trgovine z nenujnimi potrebščinami morale zapreti ob 15. uri, restavracije pa so lahko ponujale samo prevzem obrokov ali dostavo na dom. 28. marca 2020 je bila uvedena delna policijska ura, kar pomeni, da so lahko prebivalci območje svojega prebivališča zapustili le z ustrezno utemeljenim razlogom in ob upoštevanju ustrezne medosebne razdalje. Madžarsko gospodarstvo se je pred izbruhom COVID-19 po več letih izjemne rasti začelo postopoma upočasnjevati. Realni BDP se je leta 2019 povečal za 4,9 %. Po izbruhu virusa so bili razmeroma hitro sprejeti zajezitveni ukrepi, uradno število primerov pa je doslej ostalo majhno. Vendar se pričakuje, da bo svetovna recesija posebej močno prizadela izvoz zaradi prevladujoče vloge sektorjev z izrazito ciklično naravo, kot je avtomobilska industrija. Prav tako naj bi prizadela turistične storitve in storitve prevoza, na katere vplivajo omejitve potovanj. Na splošno se pričakuje globoka recesija, ki naj bi se začela marca, od druge polovice leta naprej, ko naj bi se zajezitveni ukrepi po korakih odpravljali, pa se pričakuje postopno okrevanje gospodarstva. Zaradi fleksibilnosti trga dela bi se lahko brezposelnost hitro povečala. Gospodarska uspešnost v letu 2020 bo odvisna od časa trajanja ukrepov omejitve gibanja in odziva ekonomske politike. V pomladanski napovedi Evropske komisije je predvideno 7-odstotno zmanjšanje realnega BDP v letu 2020, ki naj bi mu leta 2021 sledilo 6-odstotno povečanje.

               (19)Vlada je od sredine marca napovedala več valov ukrepov za ublažitev ekonomskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19. Centralna banka je sprejela ukrepe za zagotavljanje likvidnosti finančnemu sektorju. Drugi ukrepi za povečanje likvidnosti gospodinjstev in podjetij vključujejo (i) moratorij na odplačevanje posojil in finančnih lizingov za podjetja in gospodinjstva do 31. decembra 2020 ter (ii) omejitev obrestne mere za potrošniške kredite. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Nadaljnji ukrepi, ki so usmerjeni predvsem v sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so turizem in storitve, vključujejo začasna znižanja in oprostitve davkov, subvencije za naložbe, razvoj infrastrukture, subvencionirana posojila in posojila z jamstvom ter programe za kapital. Vlada je za ohranitev delovnih mest uvedla dve vrsti ureditve skrajšanega delovnega časa. Splošna ureditev zajema do 70 % izgubljene plače za 3 mesece pod določenimi pogoji, posebna shema pa je namenjena zaposlenim na področju raziskav in razvoja. Vlada je četrtletje prej, kot je bilo načrtovano, uvedla zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in napovedala enkraten dodatek k plači za zaposlene v zdravstvu. Medtem ko so fiskalni ukrepi namenjeni podpori podjetjem in ohranjanju delovnih mest, sta njihov obseg in kritje še vedno omejena v primerjavi z večino držav članic. Poleg tega naj bi se financirali s prerazporeditvami med proračunskimi poglavji in novo pobranimi davki, zato se pričakuje, da bo njihov učinek z vidika makroekonomske stabilizacije omejen.

               (20)Različni vidiki rezultatov na področju zdravja so bili še vedno slabši kot v večini držav članic, kar med drugim odraža veliko razširjenost dejavnikov tveganja med prebivalstvom in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Delež javnofinančnih odhodkov za zdravstvo na Madžarskem je bil precej nižji od povprečja EU. Število Madžarov, ki se zanašajo na samoplačniške izdatke in se vse bolj zatekajo k zasebnim zdravstvenim storitvam, je nad povprečjem EU. To povečuje tveganje za finančne težave madžarskih gospodinjstev s posledicami za socialno enakost in rezultate na področju zdravja. Potrebne so dodatne naložbe in celovite reforme za racionalizacijo uporabe virov v zdravstvenem sistemu, zmanjšanje neenakosti pri dostopu do njega in izboljšanje kakovosti oskrbe. Preventivne storitve in storitve primarnega zdravstvenega varstva so premalo financirane, njihov potencial za izboljšanje kakovosti, dostopnosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema pa je še vedno premalo izkoriščen. Čeprav so si organi začeli prizadevati za odpravo velikega pomanjkanja zdravstvenih delavcev na Madžarskem, regionalne razlike v razporeditvi zdravstvenega osebja še naprej ovirajo dostop do oskrbe na nekaterih območjih in za nekatere ranljive skupine, kot so marginalizirani Romi, s posebnimi ovirami pa se srečujejo tudi invalidi. Zaradi šoka povpraševanja v zdravstvenih sistemih, do katerega je prišlo zaradi pandemije COVID-19, je potrebno hitro ukrepanje, da se začnejo obravnavati ti strukturni izzivi in poveča odpornost madžarskega zdravstvenega sistema.

               (21)Socialno-ekonomske posledice izbruha bolezni bi lahko bile znatne, učinek vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostransko dogovorjena odstopanja od delovnopravne zakonodaje, pa je treba še oceniti. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 6,1 %. Sektorji, ki jih je kriza prekomerno prizadela, predstavljajo velik delež madžarskega gospodarstva in zaposlujejo nizko do srednje usposobljeno delovno silo na podlagi izjemno prožnih delovnih pogodb. Do začetka leta 2020 se je skupna stopnja zaposlenosti še naprej izboljševala v razmerah močne gospodarske rasti, vendar od tega niso imele enakih koristi vse skupine. Razlike v zaposlenosti med različno usposobljenimi skupinami ter med moškimi in ženskami so ostale velike v primerjavi s povprečjem EU, pri čemer so razlike med moškimi in ženskami delno posledica omejene ponudbe kakovostnega otroškega varstva. Shema javnih del, ki ni bila učinkovita pri usmerjanju udeležencev k delovnim mestom na primarnem trgu dela, je bila kljub zmanjšanju še vedno obsežna. Druge politike bi bilo mogoče okrepiti, da bi brezposelnim ali neaktivnim osebam učinkovito pomagale pri iskanju dela ali dostopu do usposabljanja, s čimer bi se izboljšala njihova ciljna usmerjenost. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je najkrajše v EU, in sicer največ tri mesece, kar je tudi v ugodnih gospodarskih razmerah precej manj od povprečnega časa, ki je potreben, da brezposelni najdejo zaposlitev. V skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic morajo sheme in ukrepi socialne zaščite zaščititi tiste, ki jim grozi izguba zaposlitve, samozaposlene in brezposelne. Ureditve skrajšanega delovnega časa, pri katerih zaposleni prejemajo dohodkovno podporo od države za ure, ki niso bile opravljene, so dober način za ohranjanje delovnih mest. Te ureditve so med pandemijo najučinkovitejše, če je njihovo upravljanje preprosto in hitro, upravičenost do njih pa ni omejena na nekatere sektorje ali vrste podjetij.

               (22)Medtem ko so se splošne razmere v zvezi z revščino na Madžarskem pred krizo izboljšale, se lahko to v času upada gospodarske rasti hitro ponovno spremeni. Dohodkovne neenakosti so se v zadnjem desetletju povečale, deloma zaradi sprememb v davčnem sistemu in sistemu socialnih prejemkov. Celo pred izbruhom COVID-19 sta bili resna materialna prikrajšanost ter materialna in socialna prikrajšanost veliki, zlasti v gospodinjstvih z več otroki in med romskim prebivalstvom. Pomanjkanje občinskih socialnih stanovanj za najem in finančne podpore za najemnike ovirata mobilnost. Znesek socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka je od leta 2012 ostal nominalno enak in je med najnižjimi v EU. Pričakuje se, da bo pandemija najbolj prizadela ranljive skupine, ki nimajo dostopa do oskrbe in bistvenih storitev ter živijo v prenatrpanih gospodinjstvih. Ko bodo gospodarstva okrevala, bodo potrebni ukrepi za spodbujanje njihove aktivacije in vključitve na trg dela. Že pred krizo so bili rezultati izobraževanja na Madžarskem pod povprečjem Unije, na njih pa močno vpliva socialno-ekonomsko ozadje učencev. Stopnje zgodnjega opuščanja šolanja so bile visoke, zlasti med romskimi učenci. Nizka udeležba ranljivih skupin v kakovostnem izobraževanju je zamujena priložnost za okrepitev človeškega kapitala in socialne kohezije. Plače učiteljev so med najnižjimi v EU. Majhno število študentov, ki so vključeni v visokošolsko izobraževanje, ni v skladu z velikim povpraševanjem po visoko usposobljenih delavcih. Nepričakovan prehod na učenje na daljavo bo verjetno še povečal neenakosti. Letna nacionalna preverjanja znanja kažejo, da je veliko učencev težko doseči prek digitalnega izobraževanja zaradi pomanjkanja digitalnih orodij. Učenci iz prikrajšanih okolij se z negativnimi posledicami učenja na daljavo srečujejo tudi zaradi prenatrpanih gospodinjstev in nizke izobrazbe staršev. Nedavne in tekoče naložbe v digitalizacijo izobraževanja so pomembne in jih je treba nadaljevati.

               (23)V okviru krize zaradi COVID-19 je posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem enotnem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. Madžarska je majhno odprto gospodarstvo z intenzivnim čezmejnim prevozom blaga. Poleg tega številni Madžari delajo v tujini in se tedensko vozijo na delo. Madžarska bo morda potrebovala tudi sezonske obmejne delavce v kmetijstvu. Trenutne omejitve potovanj lahko upočasnijo pretok blaga in delavcev, vendar bi jih bilo mogoče ublažiti z zelenimi voznimi pasovi na mejnih prehodih.

               (24)Med storitvami je trgovina na drobno eden od najbolj prizadetih sektorjev zaradi ukrepov, ki so številnim podjetjem povsem preprečili ali močno omejili poslovanje. Regulativna prožnost bi sektorju trgovine na drobno pomagala pri okrevanju v obdobju po krizi zaradi COVID-19. Madžarska ima največje število reguliranih poklicev v EU. Poklicne storitve bodo imele pomembno vlogo pri omogočanju izhoda iz krize in okrevanju po njej. Zato je ključnega pomena zagotavljanje nemotenega dostopa do poklicev in njihovega opravljanja z racionalizacijo njihovih regulativnih okvirov in povezanih upravnih postopkov, zlasti za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja in samostojne podjetnike, ki jih je kriza posebej močno prizadela. Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeliti učinkovito in hitro. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju denarnega toka malih in srednjih podjetij lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki spodbud za sklad tveganega kapitala, da poveča naložbe v ta podjetja. Ti podporni ukrepi bi tudi pomagali preprečiti hitro razprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij.

               (25)Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska je zmerna inovatorka. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Odhodki za raziskave in razvoj se počasi povečujejo, k njim pa večinoma prispeva poslovni sektor, ki je deležen največje javne podpore v EU. Vendar so se odhodki za raziskave in inovacije v javnem sektorju v zadnjih desetih letih zmanjšali. Naložbe v inovativna mala in srednja podjetja (MSP) ter krepitev sodelovanja med podjetji, raziskovalno in akademsko skupnostjo ter javnim sektorjem povečujejo raziskovalne in inovacijske zmogljivosti države, ki jih zahteva kriza zaradi COVID-19. Za okrevanje so potrebne naložbe v javne raziskave in inovacije ter podporno raziskovalno okolje.

               (26)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Madžarska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu opredeljuje naložbe, ki so potrebne za uspešen podnebni in energijski prehod. S temi naložbami in naložbami v digitalizacijo in zeleni prehod bo madžarsko gospodarstvo postalo bolj trajnostno in odporno, ko si bo država opomogla od krize. Trenutno je energijska učinkovitost v stanovanjskem sektorju nizka, kar prispeva k onesnaževanju zraka. Vztrajne kršitve standardov kakovosti zraka imajo hude posledice za zdravje in okolje. Glavni viri onesnaževanja zraka so med drugim sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Le 1 % bruto nacionalne porabe energije prihaja iz nizkoogljičnih obnovljivih virov, iz zelo onesnažujoče biomase pa približno 10 %. Medtem ko je bilo število solarnih naprav zelo nizko, se zdaj hitro povečuje. Madžarska namerava v skladu s svojim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom ter dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti bolj izkoriščati obnovljive vire energije, predvsem sončno energijo. V trenutnih gospodarskih razmerah lahko energetska politika ustvari zeleno rast in prispeva k okrevanju gospodarstva. Prometni zastoji so bili do izbruha COVID-19 vse večji izziv, ki povzroča negativne ekonomske posledice ter povečuje emisije toplogrednih plinov in onesnaženost zraka. Bolj razširjene možnosti dela na daljavo in privlačnejši sistemi javnega prevoza bi prav tako pomagali ublažiti vpliv prometa na okolje. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito in ekonomski instrumenti ne ponujajo zadostnih spodbud. Odlaganje odpadkov na odlagališčih je še vedno prevladujoč način ravnanja z odpadki. Kakovost vode in oskrba z njo sta še vedno razlog za zaskrbljenost. Digitalne spretnosti in znanja Madžarov ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem EU. Ohraniti bi bilo treba prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Madžarski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  9
               . To bi Madžarski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (27)Vlada je 11. marca 2020 v odziv na epidemijo COVID-19 razglasila „stanje nevarnosti“. Trajanje tega stanja ni vnaprej določeno, vlada pa ima diskrecijsko pravico, da ga ohrani ali prekine. Konkretni vladni ukrepi bodo veljali do prekinitve „stanja nevarnosti“. Parlament je 30. marca 2020 sprejel nov zakon, ki vladi omogoča, da z odloki prekine uporabo katere koli zakonodaje. Podeljena izredna pooblastila se zdijo obsežnejša kot v drugih državah članicah glede na skupni učinek široko opredeljenih pooblastil in odsotnost jasnega roka. Nekateri izredni ukrepi, ki temeljijo na teh pooblastilih, zastavljajo vprašanja v zvezi z njihovo nujnostjo in sorazmernostjo ter posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja. Taki ukrepi vključujejo omogočanje odstopanja od delovnopravne zakonodaje, napotitev vojaških uradnikov za zvezo v strateška podjetja in uvedbo državnega nadzora nad podjetji, ki kotirajo na borzi. Predsednik vlade Viktor Orbán je 15. maja 2020 navedel, da pričakuje, da bo vlada ob koncu meseca parlamentu lahko vrnila posebni mandat, ki ji je bil podeljen zaradi epidemije koronavirusa. Za učinkovit nadzor nad zadevnimi izrednimi ukrepi bi bila ključnega pomena tudi okrepitev neodvisnosti sodstva.

               (28)Vključenost socialnih partnerjev v pobude politike in izvajanje v zadnjih letih nista bila zadostna, kar je oslabilo kakovost in predvidljivost oblikovanja politike ter povečalo možnosti za napake politike. Posvetovanja in ocene učinka so bili pogosto zaobideni z uporabo posebnih zakonodajnih postopkov, kot so predlog zakona posameznega člana in nujni postopki. Sodelovanje deležnikov se je v sedanjem sistemu odločanja z vladnimi odloki še zmanjšalo, tudi zaradi vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostranska odstopanja od delovnopravne zakonodaje.

               (29)Pomanjkanje konkurence v javnem naročanju je še vedno zelo zaskrbljujoče, saj je širša odprtost za konkurenco ključna rešitev za reševanje krize, oživitev sektorja malih podjetij in pomoč gospodarstvu pri ponovnem zagonu. Kljub novim zakonodajnim spremembam in digitalizaciji javnega naročanja se skoraj polovica vseh postopkov za oddajo javnega naročila zaključi z eno samo ponudbo. Veliko število postopkov z eno samo ponudbo ogroža učinkovitost sistema javnih naročil. S profesionalizacijo javnega naročanja bi se lahko izboljšala skladnost s pravili Unije in omogočilo strateško javno naročanje. Komisijine revizije javnih naročil v zvezi s projekti, ki jih je sofinancirala Unija in so bili izvedeni v zadnjih letih, so pokazale sistemske pomanjkljivosti in slabosti sistema nadzora javnih naročil. Komisija je zaradi teh pomanjkljivosti leta 2019 Madžarski naložila finančne popravke v višini 1 milijarde EUR.

               (30)Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik za dopolnitev zakonodaje EU. Madžarska je sprejela ukrepe proti agresivnemu davčnemu načrtovanju z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud, vendar bi odsotnost davčnih odtegljajev na Madžarskem za odlive dohodka v off-shore finančne centre lahko bila pot za preusmerjanje dobička iz EU brez plačila pravičnega deleža davkov. Medtem ko so bili tokovi dohodkov, kot so licenčnine, obresti in dividende, v tuje off-shore finančne centre v obdobju 2013–2017 razmeroma majhni, je Madžarska beležila nestanovitne in razmeroma velike kapitalske prilive in odlive prek subjektov za posebne namene, ki kažejo na morebitno ranljivost za prakse agresivnega davčnega načrtovanja.

               (31)V okviru krize zaradi COVID-19 je posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem enotnem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. V ta namen bo odprava ukrepov, sprejetih med krizo zaradi COVID-19, zlasti omejitev izvoza zdravilnih učinkovin in medicinskih izdelkov, da se prvenstveno zagotavljajo za potrebe Madžarske, prispevala k usklajenemu obravnavanju potreb državljanov po vsej EU v duhu solidarnosti ter preprečila tveganje pomanjkanja in motenj v dobavnih verigah. Konec koncev bo odprla pot za uspešno izhodno strategijo iz krize zaradi COVID-19, usklajeno na ravni EU.

               (32)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (33)Korupcija, dostop do javnih informacij in svoboda medijev so bili razlog za zaskrbljenost že pred krizo. Ta področja so še bolj dovzetna za nadaljnje poslabšanje v stanju nevarnosti, saj so nadzorni mehanizmi postali šibkejši. Preiskovanje in pregon se na Madžarskem zdita manj učinkovita kot v drugih državah članicah, saj ni odločnih sistematičnih ukrepov za pregon korupcije na visoki ravni. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Omejitve dostopa do informacij še naprej ovirajo boj proti korupciji. Odvračilne prakse za dostop do javnih informacij lahko državljane in nevladne organizacije odvrnejo od uveljavljanja njihovih ustavnih pravic.

               (34)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Madžarska prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (35)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (36)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na epidemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev in zagotovi ustrezno dobavo kritične medicinske opreme in infrastrukturo, da se poveča odpornost zdravstvenega sistema; izboljša dostop do kakovostnih preventivnih storitev in storitev primarnega zdravstvenega varstva;

               2.varuje zaposlitev z razširjenimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in učinkovitimi aktivnimi politikami zaposlovanja ter podaljša obdobje prejemanja denarnih nadomestil za brezposelnost; izboljša zadostnost socialne pomoči ter zagotovi dostop do bistvenih storitev in kakovostnega izobraževanja za vse;

               3.zagotovi likvidnostno podporo za mala in srednja podjetja; da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni prevoz, upravljanje voda in ravnanje z odpadki, raziskave in inovacije ter digitalno infrastrukturo za šole;

               4.zagotovi, da so vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni, časovno omejeni in skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi ter da ne posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja; zagotovi učinkovito vključevanje socialnih partnerjev in deležnikov v proces oblikovanja politik; izboljša konkurenco na področju javnih naročil;

               5.okrepi davčni sistem proti tveganju agresivnega davčnega načrtovanja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                  Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5), ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (7)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (8)

                        UL L 329, 19.12.2019, str. 91.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final

                     (10)

                        V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 504 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Dansko
                  2
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  3
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  4
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  5
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  6
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Danska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Danska je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 5. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

               (11)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 3,7 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 33,2 % BDP v letu 2019 povečal na 40,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (12)Danska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,9 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, začasno nadomestilo za fiksne stroške podjetij, začasno shemo nadomestil za plače in nujno pomoč za sektorje v težavah. Poleg tega je Danska napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na približno 15 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter poroštva za posojila (3,7 % BDP). V primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije 2020 je glavna razlika ta, da konvergenčni program vključuje pričakovane prihodnje izgube, ki izhajajo iz državnih poroštev, povezanih s COVID-19 (0,5 % BDP). Ukrepi, ki jih je sprejela Danska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (13)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Danske v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,3 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

               (14)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Danska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (15)Pandemija COVID-19 je v prvi polovici leta 2020 močno prizadela Dansko, zaradi česar je zdravstveni sistem pod pritiskom, gospodarska aktivnost v nekaterih sektorjih pa izrazito manjša. Danska je pravočasno izvedla ukrepe za zajezitev pandemije in okrepitev zdravstvenega sistema, vključno z daljnosežnimi pobudami za ublažitev gospodarskih posledic pandemije. Posledični upad gospodarske rasti je bil obravnavan z vrsto konkretnih gospodarskih in finančnih ukrepov vlade in centralne banke, vključno z neposredno podporo za delno kritje stalnih stroškov podjetij in odhodkov za plače, odlogi plačila davkov in zagotavljanjem likvidnosti za banke in podjetja, kreditnimi shemami in drugimi ukrepi denarne politike. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Ti ukrepi so dejansko zmanjšali gospodarski šok pandemije, vendar niso preprečili znatne izgube proizvodnje, številnih primerov stečaja in plačilne nesposobnosti ter znatnega povečanja brezposelnosti in števila oseb, ki jim grozi revščina, vključno s tistimi v ranljivem položaju (npr. invalidi). Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 nekoliko povišala, in sicer na 6,5 %, leta 2021 pa padla pod 6 %.

               (16)Trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da si mora Danska stalno prizadevati za okrepitev odpornosti svojega zdravstvenega sistema. Še posebej zaskrbljujoče je pomanjkanje zdravstvenih delavcev ter specializiranih zdravnikov in medicinskih sester, na primer za intenzivno nego (zlasti medicinskih sester, specializiranih za anestezijo). Ključnega pomena so nadaljnja prizadevanja za odpravo tega pomanjkanja delovne sile. Kratkoročno bi morala Danska zagotoviti razpoložljivost kritičnih medicinskih izdelkov, vključno z osebno zaščitno opremo za zdravstvene delavce. Raziskave, ki trenutno potekajo, niso osredotočene le na protivirusno zdravljenje in cepivo, temveč tudi na boljše in hitrejše preskušanje.

               (17)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim tudi z ustreznimi reformami. Danska dosega dobre rezultate na področju digitalizacije, kar je razvidno iz pregleda stanja na digitalnem področju, ki ga izvaja Evropska komisija. Vendar bi za dolgoročno ohranitev tega trdnega položaja ter zagotovitev konkurenčnosti in koristi od digitalne preobrazbe potrebovala naložbe v digitalno infrastrukturo, izobraževanje, usposabljanje in izpopolnjevanje. Danska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energijski prehod. Največje naložbe so potrebne za vzpostavitev novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, velike potrebe po naložbah pa so opredeljene tudi za gospodinjstva (energijska učinkovitost in pretvorba električne energije v toploto), trajnostni promet, industrijo, bioplin in daljinsko ogrevanje. Cilja danske podnebne politike sta do leta 2030 zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z letom 1990 in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost. V ta namen bi se morala zmanjšati poraba energije, kar bi zahtevalo naložbe na podlagi celovitega pristopa in s poudarkom na sektorjih, v katerih so prihranki energije še posebej obetavni. Okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 bi bilo mogoče pospešiti z dajanjem prednosti zelenim naložbam ter spodbujanjem ambicioznih okoljskih, podnebnih, energetskih in infrastrukturnih naložbenih projektov, kot so stanovanja, proizvodnja vetrne energije na morju, energetska povezljivost in elektrifikacija železnice. Promet je največji vir emisij toplogrednih plinov na Danskem, zaradi česar so nadaljnji ukrepi politike na tem področju še posebej pomembni. Vladna „politika za zeleni promet“, katere cilj je v obdobju 2021–2030 nameniti 15 milijard EUR (112,7 milijarde DKK) predvsem za projekte prometne infrastrukture, je trenutno v fazi pogajanj, da bi se bolj upoštevali podnebni in okoljski cilji. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Danski lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi. To bi Danski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (18)Skupni odhodki za raziskave in razvoj še ne prispevajo k večji rasti produktivnosti na Danskem. Prav tako ni integrirane strategije za inovacije, ki bi jasno določala cilje Danske v svetovnem inovacijskem okolju. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij so še naprej omejene na majhno število velikih podjetij in fundacij ter večinoma na farmacevtski in biotehnološki sektor. Osem največjih podjetij predstavlja skoraj 40 % vseh odhodkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj (v primerjavi s svetovnim povprečjem, ki znaša 19 %). Skupni odhodki za raziskave in razvoj ostajajo visoki, vendar se je absolutno število podjetij, ki so dejavna na področju raziskav in razvoja, od leta 2009 zmanjšalo, in sicer predvsem zato, ker manjša podjetja niso dejavna na tem področju. Le 33 % malih in srednjih podjetij je uvedlo inovativne izdelke ali postopke. Zato bi morda bila potrebna nadaljnja politična prizadevanja za razširitev inovacijske baze, da bi se vanjo vključilo več podjetij. Za odziv na spreminjajoče se potrebe po znanjih in spretnostih po krizi zaradi COVID-19, med drugim tudi glede na prihodnje tehnološke spremembe, so potrebne trajnostne naložbe v programe izpopolnjevanja in preusposabljanja, vključno z izobraževanjem odraslih.

               (19)Danska je sprejela ukrepe za okrepitev svojega okvira za preprečevanje pranja denarja. Leta 2019 je bila sprejeta nova zakonodaja, nacionalni organi in regulatorji pa so začeli izvajati vrsto ukrepov za okrepitev okvira za preprečevanje pranja denarja. Finančni nadzorni organ je prejel pooblastila za sankcioniranje in višji proračun za okrepitev svojih nadzornih zmogljivosti na področju preprečevanja pranja denarja. Poleg tega je finančna obveščevalna enota prejela dodatno osebje in sredstva. Ključnega pomena je, da okrepljeni okvir za preprečevanje pranja denarja omogoči učinkovit nadzor in izvrševanje. Zlasti bo moral nadzornik za preprečevanje pranja denarja v celoti izvajati pristop, ki temelji na tveganju, finančna obveščevalna enota, katere zmogljivosti so bile okrepljene, pa bo morala dokazati, da so bile pomanjkljivosti, ki so bile izpostavljene v poročilu danskega računskega sodišča, ustrezno obravnavane.

               (20)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (21)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Danska prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (22)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (23)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje
                  7
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Danska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost zdravstvenega sistema, med drugim tudi z zagotavljanjem zadostnih kritičnih medicinskih izdelkov in odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev;

               2.daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije; podpira celostno inovacijsko strategijo s širšo naložbeno bazo;

               3.poveča učinkovitost nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in učinkovito izvršuje okvir za preprečevanje pranja denarja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 503 final.

                     (3)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (7)

                        V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.