title: Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 21. marca 2016 o spremembi Priporočila ESRB/2012/2 o financiranju kreditnih institucij (ESRB/2016/2)

text:
               21.4.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 140/1

         PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 21. marca 2016
   o spremembi Priporočila ESRB/2012/2 o financiranju kreditnih institucij
   (ESRB/2016/2)
   (2016/C 140/01)
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Splošni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) je 20. decembra 2012 sprejel Priporočilo ESRB/2012/2 (3). Cilj navedenega priporočila je spodbuditi vzdržne strukture financiranja kreditnih institucij.

               (2)

               Da bi dosegli cilje Priporočila ESRB/2012/2, morajo nacionalni nadzorni organi, nacionalni makrobonitetni organi in Evropski bančni organ (EBA) sprejeti nekatere ukrepe v rokih, določenih v oddelku 2(3) Priporočila ESRB/2012/2.

               (3)

               Splošni odbor je 16. septembra 2014 odločil, da nekatere roke podaljša za šest do dvanajst mesecev. V skladu s spremenjenim časovnim okvirom bi moral EBA vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(5) Priporočila ESRB/2012/2, dostaviti ESRB do 31. marca 2016, končno poročilo pa dostaviti ESRB in Svetu Evropske unije do 30. junija 2016. Ti poročili bi morali temeljiti na podatkih o načrtih financiranja, ki jih EBA predložijo nacionalni nadzorni organi. Vendar je EBA navedel, da zaradi zamud pri dostavi podatkov ne bo mogel v celoti spoštovati predpisanih rokov.

               (4)

               Splošni cilj ESRB je pravočasno in učinkovito preprečiti ali ublažiti sistemska tveganja. Splošni odbor meni, da združitev vmesnega in končnega poročila o priporočilu A(5) v eno poročilo, ki ga mora dostaviti EBA, ter podaljšanje roka za dostavo poročila ESRB in Svetu za dodatnih 12 mesecev ne bi ogrozila urejenega delovanja finančnih trgov in ne bi nakazovala, da priporočilo A(5) ne bo izvedeno.

               (5)

               Zato bi moral splošni odbor ustrezni rok podaljšati, da zagotovi EBA dovolj časa, da opravi vse potrebno za izvedbo priporočila A(5).

               (6)

               Zato je treba Priporočilo ESRB/2012/2 ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporočilo ESRB/2012/2 se spremeni:

               1.

               oddelek 2(3)(1) se nadomesti z naslednjim:

                           „1.

                              Priporočilo A – nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom ter EBA poročajo v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

                                       (a)

                                       do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočil A(1) in (2);

                                       (b)

                                       do 31. julija 2016 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o priporočilih A(1) in (2);

                                       (c)

                                       do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(3);

                                       (d)

                                       do 30. septembra 2016 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A(3);

                                       (e)

                                       do 30. junija 2014 EBA dostavi ESRB in Svetu smernice iz priporočila A(4);

                                       (f)

                                       do 31. marca 2017 EBA dostavi ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila A(5).“;

               2.

               v Prilogi se točka V.1.3.1 nadomesti z naslednjim:
               „V.1.3.1   Časovni okvir

               Nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom ter EBA poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

                           (a)

                           do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočil A(1) in (2);

                           (b)

                           do 31. julija 2016 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o priporočilih A(1) in (2);

                           (c)

                           do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(3);

                           (d)

                           do 30. septembra 2016 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A(3);

                           (e)

                           do 30. junija 2014 EBA dostavi ESRB in Svetu smernice iz priporočila A(4);

                           (f)

                           do 31. marca 2017 EBA dostavi ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila A(5).“

      V Frankfurtu na Majni, 21. marca 2016

            Predsednik ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

      (3)  Priporočilo ESRB/2012/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. decembra 2012 o financiranju kreditnih institucij (UL C 119, 25.4.2013, str. 1).


title: Priporočilo Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2015

text:
               23.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 58/4

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. februarja 2017
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2015
   (2017/C 58/04)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil nazadnje spremenjen,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen enajsti Evropski razvojni sklad (enajsti ERS), in zlasti člena 11(7) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (3), in zlasti členov 43 do 45 Uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi enajstega ERS na dan 31. decembra 2015 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 skupaj z odgovori Komisije (4), vsebovanimi v navedenem letnem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 11(7) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje enajstega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti enajstega ERS v proračunskem letu 2015 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti enajstega ERS za proračunsko leto 2015.

      V Bruslju, 21. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCICLUNA

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

      (3)  UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

      (4)  UL C 375, 13.10.2016, str. 287.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/94

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/25)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Portugalske za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Portugalske za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je bila Portugalska opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Resda je bil s programom za prilagoditev dosežen precejšen napredek na področju ekonomske prilagoditve in politik. Kljub prizadevanjem za razdolževanje, ki so očitna v gospodinjstvih in sektorjih nefinačnih družb, so še vedno prisotna precejšnja tveganja, ki so povezana z visoko notranjo in zunanjo zadolženostjo v več sektorjih, ki si zasluži posebno pozornost. V razmerah nizke rasti, nizke inflacije in visoke brezposelnosti obstajajo tudi močni pritiski za razdolževanje.

               (7)

               Portugalska je 28. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. Načrtuje znižanje nominalnega primanjkljaja na 2,7 % BDP v letu 2015 in nato postopoma na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada v skladu s programom za stabilnost načrtuje, da bo leta 2016 dosegla srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Delež javnega dolga v DBP naj bi se v letu 2015 zmanjšal na 124,2 % in nadalje na okoli 112,1 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2015 in 2016 verjeten, za leti 2017 in 2018 pa precej optimističen; nekaj tveganj za ti dve leti je opredelil tudi portugalski svet za javne finance. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 še ni zagotovljena, je pa dosegljiva. Obenem je fiskalni napor manjši od tistega, ki ga je priporočil Svet. Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, bo za Portugalsko od leta 2016 veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za izboljšanje proračunske bilance in v podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni, prav tako pa se ne zdijo dovolj obsežni. Zato se zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Konsolidacijo javnih financ je treba podpreti s povečanjem učinkovitosti in kakovosti javnofinančnih odhodkov na vseh ravneh javne uprave in z nadaljnjimi reformami sistema za upravljanje javnih financ. Zlasti so potrebna dodatna prizadevanja, da se zagotovi strog nadzor nad odhodki z okrepitvijo zakona o nadzoru obveznosti in povečanjem odgovornosti. Zakon o enotni plačni lestvici je bil objavljen septembra 2014 in se uporablja od januarja 2015, izvajanje uredbe-zakona o enotni lestvici dodatkov pa je v pripravi. Prestrukturiranje podjetij v državni lasti še ni zaključeno. Pri oblikovanju novih celovitih ukrepov v okviru trenutne pokojninske reforme je bil dosežen le omejen napredek, in sicer po sodbah ustavnega sodišča iz avgusta 2014. Portugalska je v zadnjih dveh letih izvedla celovito reformo davčnega sistema s poudarkom na davku od dohodkov pravnih oseb, dohodnini in okoljskih davkih. Oceniti bi bilo treba skupni učinek te reforme. Dovolj je še možnosti za dodatne reforme, namenjene posodobitvi upravljanja prihodkov in nadaljnjemu izboljšanju izpolnjevanja obveznosti davkoplačevalcev.

               (10)

               Pri sistemu kolektivnega pogajanja je v zadnjem času prišlo do številnih reform, niso pa vse spodbujale usklajevanja plač s produktivnostjo na ravni sektorja in podjetja. Izziv sistema je omogočiti podjetjem, da se prilagodijo posebnim okoliščinam. To vključuje učinkovito uporabo obstoječih določb za podjetja, da lahko v posebnih okoliščinah odstopajo od sektorskih kolektivnih pogodb. Kljub zamrznitvi v zadnjih letih se je minimalna plača od leta 2008 nominalno povečevala precej hitreje kot povprečna plača, delež delavcev z minimalno plačo pa se je s 5 % v letu 2005 povečal na 12,9 % v letu 2014.

               (11)

               Znaten napredek je bil dosežen pri uvajanju aktivnih politik zaposlovanja in pri reformi javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub temu ostajajo izzivi glede doseganja mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo. Treba je povečati digitalizacijo služb, odgovornih za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Zagotavljanje ustrezne pokritosti s socialnimi pomočmi, zlasti v okviru sheme minimalnega dohodka, ostaja ključni izziv. Nekaj napredka je bilo doseženega glede izboljšanja kakovosti in ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela. Za izboljšanje kakovosti izobraževanja je Portugalska izvedla reformo učnih načrtov in statutov učiteljev. Uporaba instrumentov za spremljanje ter diverzifikacija povezav z novimi programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali obravnavati zgodnje opuščanje šolanja in izboljšati učne rezultate. Namen nedavnih reform je posodobitev sistema za poklicno izobraževanje in usposabljanje, izziv pa še vedno predstavlja vprašanje, kako izobraževanje narediti privlačnejše za učence. Izziv ravno tako predstavlja spodbujanje prenosa znanja med visokošolskim izobraževanjem, podjetji v zasebnem sektorju in raziskovalnimi organizacijami.

               (12)

               Velik dolg portugalskih podjetij še vedno negativno vpliva na njihovo uspešnost in jih ovira pri novih naložbah, medtem ko je zadolženost gospodinjstev zdaj občutno manjša. Po izčrpni oceni je centralna banka poostrila spremljanje likvidnosti in kapitalskega položaja bank ter ocenila njihove načrte za reševanje. Delež slabih posojil podjetjem ostaja visok (tj. nad 18 %) in predstavlja breme za bilance stanja bank. Z reformo davka od dohodkov pravnih oseb, ki se je začela leta 2014, so se okrepile omejitve glede odbitka neto finančnih odhodkov, vendar bi bilo treba nadalje obravnavati znatne davčne spodbude pri obdavčitvi pravnih oseb. V teku je preoblikovanje platform/postopkov za prestrukturiranje podjetij PER in SIREVE, ki bosta okrepila pomoč uspešnim podjetjem, da namesto likvidacije nadaljujejo s poslovanjem. Podatki o razdolževanju za leto 2014 kažejo precejšen napredek pri izvajanju ukrepov za zmanjšanje presežka dolga podjetij. Strateški načrt za prestrukturiranje dolga podjetij, objavljen maja 2014, se z različnimi ukrepi postopoma oblikuje v zakonodaji. Napredek je bilo opaziti tudi glede razširitve obsega alternativnih možnosti financiranja, ki so na voljo nefinančnim podjetjem, in sicer s spodbujanjem kapitalskih naložb. Namen institucije za financiranje razvoja, uradno ustanovljene septembra 2014, je obravnavanje nedelovanja trga, ki MSP ovira pri dostopu do financiranja.

               (13)

               Obstajajo možnosti za okrepitev ukrepov, namenjenih povečanju učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema, zlasti glede ocenjevanja dejavnosti sodišč in uporabe spletnih orodij, ter anketiranju uporabnikov sodišč ali pravnih strokovnjakov. Glede na pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2015 so postopki v civilnih in gospodarskih zadevah še vedno dolgotrajni (386 dni.) Število izvršilnih zadev še naprej nekoliko upada, za izdajo sodne odločbe pa še vedno preteče precej časa (1 045 dni v letu 2014). Reforme v zvezi z davčnimi in upravnimi sodišči se odvijajo počasneje kot druge reforme sodstva. V odgovor na porast števila primerov zaradi insolventnosti je treba na tem področju povečati sredstva in okrepiti usposabljanje za prvostopenjska sodišča. Likvidnost podjetij še naprej otežujejo velike zamude pri plačilih, kar velja zlasti za javni sektor. Za odpravo teh zamud pri plačilih niso bili sprejeti nobeni novi ukrepi ali zaveze. Preglednost je pomanjkljiva glede javno-zasebnih partnerstev na lokalni in regionalni ravni ter na področju koncesij na vseh ravneh. Preprečevanje korupcije ovira neučinkovita uporaba obstoječega pravnega okvira, spremljanje, izvajanje in izvrševanje sankcij pa je treba izboljšati.

               (14)

               Nacionalni regulativni organ za promet še ni operativen. Ukrepi za liberalizacijo pristaniških koncesij, železnice in mestnega javnega prevoza se izvajajo počasi, kar ne spodbuja naložb. Nekaj napredka je bilo doseženega pri izvajanju dolgoročnega načrta na področju prometa in razporeda za reformo pristaniškega sektorja. Pri prometnih koncesijah za mestni območji Lizbone in Porta je prišlo do zamud. Poleg tega je bil omejen napredek dosežen pri ponovnih pogajanjih o pristaniških koncesijah in v železniškem sektorju. Združitev upravljavcev infrastrukture za železniški (REFER) in cestni (EP) promet, ki naj bi izboljšala finančno vzdržnost novega organa za železniško in cestno infrastrukturo, je še vedno v teku. Število zaposlenih v podjetjih v državni lasti v prometnem sektorju se je zmanjšalo.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo portugalske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (7). Portugalska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               S potrebnimi ukrepi zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015. Doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016. Izredne prihodke uporabi za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja in dolga. Okrepi zakon o nadzoru obveznosti za izboljšanje nadzora nad odhodki. Izboljša srednjeročno vzdržnost pokojninskega sistema. Zagotovi finančno vzdržnost podjetij v državni lasti. Nadalje izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti in učinkovitost davčne uprave.

               2.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami spodbudi uskladitev plač s produktivnostjo ob upoštevanju različnih spretnosti in pogojev na lokalnem trgu dela ter razlik v gospodarski uspešnosti po posameznih regijah, sektorjih in podjetjih. Zagotovi, da so trendi na področju minimalne plače skladni s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti.

               3.

               Izboljša učinkovitost javnega zavoda za zaposlovanje, zlasti z večjim doseganjem mladih, ki niso prijavljeni na zavodu. Zagotovi učinkovito aktiviranje prejemnikov nadomestil in ustrezno pokritost s socialnimi pomočmi, zlasti v okviru sheme minimalnega dohodka.

               4.

               Sprejme nadaljnje ukrepe za zmanjšanje presežka dolga podjetij, obravnavanje deleža slabih posojil podjetjem v bankah in zmanjšanje davčnih ugodnosti pri obdavčitvi pravnih oseb. Izboljša učinkovitost instrumentov za prestrukturiranje dolga za uspešna podjetja z uvedbo spodbud za vključevanje bank in dolžnikov že v zgodnjo fazo procesa prestrukturiranja.

               5.

               Pospeši ukrepanje in poveča preglednost glede koncesij, tudi v prometnem sektorju, in javno-zasebnih partnerstev na lokalni in regionalni ravni.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 102).

      (5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/70

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/18)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2). Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Litve za leto 2014.

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litva ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Litve pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)

               Litva je 13. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa še svoj program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V svojem programu za stabilnost za leto 2015 je Litva zaprosila za uporabo določbe o pokojninski reformi. Litva ocenjuje proračunske stroške pokojninske reforme na 0,1 % BDP v letu 2016. S pridržkom potrditve s strani Eurostata, da pokojninska reforma izpolnjuje potrebne pogoje, in če se ohrani ustrezen varnostni razmik do referenčne vrednosti za primanjkljaj, Svet meni, da se Litvi leta 2016 lahko odobri zaprošeno začasno odstopanje od zahtevane prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja. Vlada v svojem programu za stabilnost načrtuje, da bo v letu 2015 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP in ga do leta 2018 spremenila v presežek v višini 0,7 % BDP. Vlada namerava vztrajati pri srednjeročnem proračunskem cilju, tj. strukturnem primanjkljaju v višini 1 % BDP, v celotnem programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven 42,2 % v letu 2015 in se zmanjšal na 32,9 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje odklona od zahtevane prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja v letu 2015 zaradi 0,3 % BDP neto presežka rasti odhodkov nad referenčno vrednostjo. Za obdobje 2015–2016 tako strukturni saldo kot rast odhodkov znatno odstopata od zahtevane prilagoditvene poti, kar kaže na tveganje znatnega odklona v letu 2016. Zato bodo v obeh letih potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Litva ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega bi bilo treba kljub nedavnemu napredku sedanji fiskalni okvir dodatno izboljšati z okrepitvijo njegove zavezujoče narave in zagotavljanjem popolne skladnosti s fiskalnimi določbami EU. Davčni prihodki Litve so v veliki meri odvisni od posrednih davkov in obdavčitve dela, medtem ko prihodki iz okoljskih davkov in obdavčitve premoženja ostajajo zelo nizki. Litva se še naprej spopada z izzivi glede izpolnjevanja davčnih obveznosti, zlasti v zvezi z DDV.

               (9)

               Litva se sooča z znatnim upadom delovno sposobnega prebivalstva, kar je posledica demografskih sprememb, migracij in neučinkovitosti zdravstvenega sistema. Stalno nizka stopnja udeležbe v vseživljenjskem učenju ne spodbuja krepitve človeškega kapitala, izboljšanja zaposljivosti ali večje produktivnosti. Šole imajo nadpovprečen delež posameznikov s slabimi rezultati pri osnovnih znanjih, torej je treba posodobiti usposabljanje učiteljev in spodbujati njihovo nadaljnje strokovno izpopolnjevanje. Izobraževanje in usposabljanje, ki sta na voljo, ne ustrezata vedno potrebam trga dela. Delež učencev, ki obiskujejo srednješolske programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja, je nizek. Litva je sprejela ukrepe za izboljšanje ter razširitev vajeništva in učenja ob delu, vendar sta število in kakovost takšnih programov še vedno nezadostna. Število bolnišničnih postelj na prebivalca ostaja visoko v primerjavi z drugimi državami Unije, kar kaže na morebitna neravnovesja pri zagotavljanju zdravstvenega varstva. Hkrati pa skupen delež javnih naložb v zdravstvenem sektorju ostaja nizek. Poročila o pogostosti neformalnih plačil za storitve zdravstvenega varstva skupaj z zaskrbljenostjo glede korupcije v postopkih javnega naročanja medicinskih izdelkov kažejo, da je treba izboljšati upravljanje sistema zdravstvenega varstva.

               (10)

               Ukrepi pokojninske reforme, ki so bili sprejeti, ne zadoščajo za reševanje vprašanja srednjeročne vzdržnosti pokojninskega sistema. Zakonsko določena upokojitvena starost se bo do leta 2026 postopoma zviševala, vendar pokojninski sistem ne upošteva kazalnikov o pričakovani življenjski dobi. Poleg tega pravila za indeksacijo pokojnin niso jasna. Ker je udeležba v prostovoljnih shemah pokojninskega varčevanja nizka in ni poklicnih shem pokojninskega zavarovanja, obstaja tveganje, da pokojnine v prihodnosti ne bodo zadostne. Vlada namerava izvesti celovito reformo pokojninskega sistema v okviru širšega „novega socialnega modela“. Toda ta strategija še ni dokončana in sprejeta, še prej pa je treba zaključiti posvetovanje s socialnimi partnerji. Litva je uvedla ukrepe finančne podpore za starejše in finančne spodbude za zaposlovanje starejših delavcev. Še vedno pa manjka celovita strategija aktivnega staranja.

               (11)

               V Litvi več kot 30 % prebivalstva ogrožata revščina ali socialna izključenost. Reforma denarne socialne pomoči je skupaj z učinkom izboljšanega gospodarskega položaja povzročila precejšnje znižanje odhodkov in števila prejemnikov socialne pomoči. Toda aktivni ukrepi na trgu dela in druge storitve v podporo upravičencem so še vedno omejeni.

               (12)

               Litva je dosegla znaten napredek pri reformiranju podjetij v državni lasti in je sprejela zakonodajo za zagotovitev trajnega učinka reform. Vlada je v celoti ločila komercialne in nekomercialne dejavnosti, ki so zdaj razkrite v letnih poročilih. Preostala podjetja v državni lasti morajo imenovati neodvisne člane upravnega odbora oziroma nadzornega sveta do konca septembra 2015.

               (13)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo litovske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Litva prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (6). Litva bi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Litva v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Prepreči odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2015 in zagotovi, da bo odstopanje v letu 2016 omejeno na olajšavo, povezano s sistemsko pokojninsko reformo. Razširi davčno osnovo in izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti.

               2.

               Omeji zmanjševanje aktivnega prebivalstva na trgu dela z izboljšanjem ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela, okrepitvijo obvladovanja osnovnih znanj ter izboljšanjem učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva; zmanjša visok davčni primež delavcev z nizkimi dohodki s prenosom davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti.

               3.

               Sprejme celovito reformo pokojninskega sistema, ki bo obravnavala tudi izziv doseganja zadostnosti pokojnin. Izboljša pokritost z nadomestili za brezposelnost in denarno socialno pomočjo ter njihovo zadostnost in izboljša zaposljivost iskalcev zaposlitve.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Litve za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 67).

      (4)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (6)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


title: Priporočilo Komisije z dne 11. oktobra 2007 o elektronskem omrežju uradno določenih mehanizmov za centralizirano shranjevanje predpisanih informacij iz Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4607) (Besedilo velja za EGP)

text:
               12.10.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 267/16

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 11. oktobra 2007
   o elektronskem omrežju uradno določenih mehanizmov za centralizirano shranjevanje predpisanih informacij iz Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4607)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2007/657/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (1) zahteva, da mora biti dostop vlagateljev do informacij o izdajateljih bolj organiziran na ravni Skupnosti, da bi se dejavno spodbujalo integracijo evropskih kapitalskih trgov.

               (2)

               V skladu z Direktivo 2004/109/ES morajo pristojni organi držav članic pripraviti smernice za dodatno olajšanje javnega dostopa do informacij, ki jih je treba razkriti na podlagi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (2), Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (3), in Direktive 2004/109/ES ter za oblikovanje enotnega elektronskega omrežja (v nadaljnjem besedilu „elektronsko omrežje“) ali platforme elektronskih omrežij v državah članicah, ki povezujejo različne mehanizme, določene na nacionalni ravni za shranjevanje takih informacij (v nadaljnjem besedilu „mehanizmi za shranjevanje“).

               (3)

               Pristojni organi držav članic so 30. junija 2006 v okviru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR), ustanovljenega s Sklepom Komisije 2001/527/ES (4), sprejeli mnenje za Komisijo, v katerem so izrazili naklonjenost preprosti obliki elektronskega omrežja, ki povezuje mehanizme za shranjevanje. Dostop do takega omrežja bi bil mogoč prek skupnega vmesnika, ki bi vseboval seznam vseh družb v Skupnosti, ki kotirajo na borzi, in bi uporabnika usmeril na spletno stran ustreznega mehanizma za shranjevanje. Ustrezni podatki bi tako ostali shranjeni na nacionalni ravni, ne da bi bilo treba oblikovati skupno infrastrukturo, ki bi podvajala vse ustrezne informacije z nacionalne ravni, in povzročala prevelike dodatne stroške.

               (4)

               V tej fazi je primerno določiti prostovoljne standarde, ki mehanizmom za shranjevanje zagotavljajo potrebno fleksibilnost za prilagajanje delovanju elektronskega omrežja.

               (5)

               Zaželeno je, da je mehanizme za shranjevanje mogoče medsebojno elektronsko povezati, s čimer se vlagateljem in zainteresiranim strankam omogoči lahek dostop do finančnih podatkov o družbah v Skupnosti, ki kotirajo na borzi. Za zagotovitev hitre vzpostavitve takega elektronskega omrežja mora tako omrežje temeljiti na preprostih pogojih, kot so tisti, ki so jih predlagali pristojni organi držav članic. Preprosto omrežje mora omogočati tudi zagotavljanje storitev z dodano vrednostjo vlagateljem.

               (6)

               Da se vlagateljem omogoči lažji dostop do finančnih informacij o družbah, ki kotirajo na borzi, je treba mehanizme za shranjevanje pozvati, naj vključijo, kadar koli je to mogoče, povezane finančne informacije, ki jih izdajatelji razkrivajo v skladu z drugimi akti Skupnosti ali nacionalnimi zakoni.

               (7)

               Da se omogoči učinkovit zagon elektronskega omrežja, je treba pristojne organe držav članic v okviru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) in v tesnem sodelovanju z mehanizmi za shranjevanje pozvati, da pripravijo sporazum o upravljanju omrežja, ki bo vseboval vse bistvene pogoje za oblikovanje, delovanje in financiranje elektronskega omrežja, ter predvsem za imenovanje organa, odgovornega za dnevno upravljanje omrežja.

               (8)

               Pomembno je, da mehanizmi za shranjevanje še naprej svobodno odločajo o svoji cenovni politiki za zagotavljanje lastne finančne sposobnosti. Hkrati pa njihova cenovna politika ne sme različno obravnavati uporabnikov elektronskega omrežja in uporabnikov, ki imajo dostop do mehanizmov za shranjevanje na nacionalni ravni.

               (9)

               Da se zagotovi ustrezno delovanje elektronskega omrežja, uporabnikom tega omrežja v Skupnosti pa primerljive storitve, so potrebni minimalni standardi kakovosti za shranjevanje predpisanih informacij na nacionalni ravni. Pomembno je, da mehanizmi za shranjevanje zagotavljajo zadostno varnost v zvezi s sporočanjem, shranjevanjem in dostopom do podatkov. Prav tako pomembno je vzpostaviti sisteme, ki zagotavljajo gotovost glede vira in vsebine informacij, vloženih pri mehanizmih za shranjevanje. Da se olajšajo avtomatsko elektronsko evidentiranje, datumsko in časovno žigosanje ter nadaljnja obdelava vloženih informacij, morajo mehanizmi za shranjevanje razmisliti o uvedbi obvezne uporabe ustreznih oblik in predlog. Za lažji dostop končnih uporabnikov do shranjenih informacij je treba poleg tega zagotoviti tudi ustrezne iskalne zmogljivosti in storitveno podporo. Za namene skladnosti sistema morajo biti standardi čim bolj enaki za mehanizme za shranjevanje, ki sodelujejo v omrežju, in za organ, oblikovan za dnevno upravljanje omrežne platforme.

               (10)

               Postopen pristop se zdi nujen za zagotovitev, da bo elektronsko omrežje mehanizmov za shranjevanje dolgoročno zmožno izpolniti pričakovanja izdajateljev in vlagateljev, predvsem pa možnost virtualnega dostopa do finančnih informacij, ki jih razkrivajo družbe, ki kotirajo na borzi, na enem mestu (one-stop-shop). Zato je primerno zagotoviti preučitev možnih rešitev za okrepitev tega omrežja v prihodnosti. Za zagotavljanje skladnosti z začetno vzpostavitvijo omrežja morajo pristojni organi držav članic opraviti tako preučevanje v okviru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR). To delo mora vključevati vsaj preučitev možnosti povezave tega elektronskega omrežja z elektronskim omrežjem, ki ga razvijajo nacionalni registri podjetij, ki jih ureja Prva direktiva Sveta 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (5).

               (11)

               Da se Komisiji omogoči natančno spremljanje stanja in ocenjevanje potrebe po nadaljnjih ukrepih, vključno z možnostjo sprejema izvedbenih ukrepov v skladu s členom 22(2) Direktive 2004/109/ES, je treba države članice pozvati, da Komisiji predložijo ustrezne informacije –

         PRIPOROČA:
   POGLAVJE I
   PREDMET PRIPOROČILA

               1.

               Cilj tega priporočila je spodbuditi države članice k zagotavljanju, da se sprejmejo potrebni ukrepi za učinkovito povezavo uradno določenih mehanizmov za centralizirano shranjevanje predpisanih informacij iz člena 21(2) Direktive 2004/109/ES (v nadaljnjem besedilu „mehanizmi za shranjevanje“) v enotno elektronsko omrežje v Skupnosti iz točke (b) drugega pododstavka člena 22(1) navedene direktive (v nadaljnjem besedilu „elektronsko omrežje“).

         POGLAVJE II
   ELEKTRONSKO OMREŽJE
   2.   Sporazum o upravljanju elektronskega omrežja

               2.1

               Države članice morajo olajšati vzpostavitev in razvoj elektronskega omrežja v njegovi začetni fazi s pooblastitvijo pristojnih organov iz člena 24 Direktive 2004/109/ES, da v okviru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR), ustanovljenega s Sklepom 2001/527/ES, pripravijo sporazum o upravljanju elektronskega omrežja (v nadaljnjem besedilu „sporazum o upravljanju“). Mehanizmi za shranjevanje morajo tesno sodelovati pri pripravi navedenega sporazuma.
               Države članice morajo imenovati subjekt, pooblaščen za sklenitev tega sporazuma. Pri tem morajo upoštevati ustrezna pooblastila mehanizmov za shranjevanje, pristojnih organov ali drugega ustreznega subjekta.

               2.2

               Sporazum o upravljanju mora obravnavati vsaj naslednja vprašanja:

                           (a)

                           oblikovanje omrežne platforme;

                           (b)

                           pogoje pristopa k elektronskemu omrežju;

                           (c)

                           posledice neskladnosti s pogoji sodelovanja in način uveljavljanja teh pogojev;

                           (d)

                           imenovanje organa, ki dnevno upravlja omrežno platformo, in glavne pogoje za to upravljanje;

                           (e)

                           mehanizem za odločanje o posodobitvah elektronskega omrežja, ki mora po potrebi upoštevati stališča vseh zainteresiranih strani, vključno s končnimi uporabniki;

                           (f)

                           pogoje financiranja;

                           (g)

                           sistem reševanja sporov;

                           (h)

                           mehanizem za spremembo samega sporazuma.

               2.3

               Države članice morajo sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi skladnost mehanizmov za shranjevanje s sporazumom o upravljanju.

         3.   Pogoji v zvezi s tehnično interoperabilnostjo elektronskega omrežja
   Elektronsko omrežje, vzpostavljeno na podlagi sporazuma o upravljanju, mora vključevati vsaj naslednje funkcionalnosti:

               (a)

               centralni aplikacijski strežnik in centralno podatkovno zbirko, ki vsebuje seznam vseh izdajateljev s skupnim vmesnikom in ki za vsakega izdajatelja omogoča povezavo končnega uporabnika z mehanizmom za shranjevanje, ki hrani predpisane informacije o zadevnem izdajatelju;

               (b)

               enotno točko dostopa za končne uporabnike, ki bi bila na voljo bodisi na centralni ravni bodisi posamično pri vsakem mehanizmu za shranjevanje;

               (c)

               jezikovni direktorij vmesnika, ki je končnim uporabnikom na voljo na enotni točki dostopa, z jeziki sporazumevanja, ki jih na nacionalni ravni sprejmejo mehanizmi za shranjevanje, ki sodelujejo v elektronskemu omrežju;

               (d)

               dostop do vseh dokumentov, ki so na voljo na nacionalni ravni v mehanizmih za shranjevanje, ki sodelujejo v elektronskemu omrežju, vključno z informacijami, če so na voljo, ki jih izdajatelji razkrivajo v skladu z Direktivo 2003/6/ES, Direktivo 2003/71/ES in drugimi akti Skupnosti ali nacionalno zakonodajo;

               (e)

               možnost nadaljnje uporabe podatkov, dostopnih prek elektronskega omrežja, če je to mogoče.

         4.   Oblikovanje cen dostopa do informacij, ki jih vsebuje elektronsko omrežje

               4.1

               Mehanizmi za shranjevanje morajo samostojno oblikovati lastno cenovno politiko. V svoji cenovni politiki ne smejo različno obravnavati končnih uporabnikov, ki dostopajo do informacij neposredno prek svoje zadevne nacionalne točke dostopa, in tistih končnih uporabnikov, ki dostopajo posredno prek enotne točke dostopa, ki jo zagotavlja elektronsko omrežje.

               4.2

               Mehanizmi za shranjevanje morajo razmisliti o odobritvi brezplačnega dostopa za vlagatelje ali zainteresirane stranke v zvezi s predpisanimi informacijami vsaj v določenem obdobju po tem, ko jih izdajatelji vložijo.

               4.3

               Točki 4.1 in 4.2 nista povezani z zagotavljanjem storitev z dodano vrednostjo, ki jih ponujajo mehanizmi za shranjevanje ali katera koli tretja oseba, ki uporablja informacije, dostopne prek elektronskega omrežja.

         POGLAVJE III
   MINIMALNI STANDARDI KAKOVOSTI

      Oddelek 1

      Splošno

               5.

               Države članice morajo zagotoviti, da so mehanizmi za shranjevanje, ki sodelujejo v elektronskem omrežju, skladni s standardi, ki so enakovredni modelnim standardom, določenim v tem poglavju.
               Države članice morajo tudi zagotoviti, da organ iz točke 2.2(d), imenovan na podlagi sporazuma o upravljanju, ravna v skladu s standardi iz oddelkov 2 in 3.

               6.

               Države članice morajo zagotoviti, da se isti standardi, ki se uporabljajo za izdajatelje, kot so opredeljeni v točki 1(d) člena 2 Direktive 2004/109/ES, uporabljajo tudi za osebe, ki so zaprosile za sprejem v trgovanje na reguliranem trgu brez soglasja izdajatelja, kot je opredeljeno v členu 21(1) navedene direktive.

      Oddelek 2

      Varnost

   7.   Varnost komuniciranja

               7.1

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti vzpostavljene zanesljive varnostne mehanizme za zagotavljanje varnosti komunikacijskih sredstev, ki se uporabljajo za povezovanje izdajatelja z mehanizmom, in zagotavljanje gotovosti o viru, iz katerega se informacije vlagajo.

               7.2

               Iz varnostnih razlogov mora mehanizem za shranjevanje imeti pravico do omejitve komunikacijskih sredstev, ki se bodo uporabljala, vendar mora omogočati vsaj sprejemanje elektronskih vložitev prek sistema, ki je dostopen izdajatelju.
               Vrste komunikacijskih sredstev, ki se bodo uporabljale, morajo biti v vsakem primeru lahko dostopne, splošno uporabljene in na voljo po nizkih stroških.

         8.   Integriteta shranjenih predpisanih informacij

               8.1

               Mehanizem za shranjevanje mora hraniti informacije v varni elektronski obliki in imeti vzpostavljene ustrezne varnostne mehanizme za minimaliziranje tveganja, da pride do poškodovanja podatkov in nepooblaščenega dostopa.

               8.2

               Mehanizem za shranjevanje mora zagotavljati, da so predpisane informacije, ki jih hrani v isti obliki, kot jih je prejel od izdajatelja, popolne in da vsebine predpisanih informacij med njihovo hrambo ni mogoče spreminjati.
               Če mehanizem za shranjevanje dopušča vlaganje informacij z uporabo komunikacijskih sredstev, ki niso elektronska, mora mehanizem za shranjevanje pri pretvorbi dokumentov v elektronske dokumente zagotoviti, da je vsebina informacij popolna in nespremenjena ter enaka vsebini, ki jo je prvotno poslal izdajatelj informacij.

               8.3

               Informacije, ki so bile poslane mehanizmu za shranjevanje in so prikazane, se ne smejo odstraniti iz mehanizma za shranjevanje. Če je potreben dodatek ali popravek, mora popravek ali dodatna informacija opredeliti postavko, ki jo spreminja, in jo opredeliti kot popravek ali dodatek.

         9.   Potrjevanje

               9.1

               Mehanizem za shranjevanje mora omogočati potrjevanje vloženih informacij, kar pomeni, da mora omogočati samodejni pregled vloženih dokumentov v zvezi s tehnično skladnostjo z zahtevanimi standardi, popolnostjo in natančnostjo njihovih oblik.

               9.2

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti vzpostavljene sisteme za zaznavanje prekinitev elektronskega nalaganja in zahtevati ponovno posredovanje vseh podatkov, ki jih ni prejel od pošiljatelja.

         10.   Zanesljiv dostop do storitev

               10.1

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti vzpostavljene zanesljive varnostne sisteme, da se izdajateljem in končnim uporabnikom zagotovi dostop do njegovih storitev neprekinjeno, 24 ur na dan in sedem dni na teden.
               Vsak mehanizem za shranjevanje mora opredeliti lastne zahteve na podlagi značilnosti svojih sistemov in posebnih pogojev, v katerih deluje.
               Zmogljivost sistema, to je zmogljivost njegovih strežnikov in razpoložljive pasovne širine, mora podpirati pričakovane zahteve izdajateljev glede vlaganja informacij in končnih uporabnikov glede dostopa do shranjenih informacij.

               10.2

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti pravico, da prepreči dostop do svojih sistemov za kratka obdobja, ko je to potrebno za izvedbo osnovnega vzdrževanja ali posodobitev njegovih storitev. Tovrstne prekinitve je treba, če je to mogoče, napovedati vnaprej.

         11.   Sprejemanje odstopanj in ponovna pridobitev
   Mehanizem za shranjevanje mora imeti vzpostavljen postopek ocenjevanja za pregled in sprejemanje ali zavrnitev odstopanj za prepozne vložitve zaradi tehničnih težav mehanizma za shranjevanje in nestandardnih predložitev. Mehanizem mora zagotoviti tudi orodja za ponovno pridobitev, ki izdajatelju omogočajo uporabo drugih mehanizmov za vlaganje namesto predpisanega mehanizma, če ta ne deluje. Obstajati pa mora obveznost, ki izdajatelja zavezuje k ponovni vložitvi informacij prek glavnega mehanizma, ko se ta spet vzpostavi.
   12.   Rezervni sistemi

               12.1

               Mehanizem za shranjevanje mora biti tehnološko neodvisen ter imeti vzpostavljene zadostne rezervne zmogljivosti za ohranitev in ponovno vzpostavitev svojih storitev v razumnem časovnem obdobju.

               12.2

               Naravo teh rezervnih sistemov bo moral oceniti vsak mehanizem za shranjevanje ob upoštevanju posebnih značilnosti vzpostavljenih sistemov.

      Oddelek 3

      Gotovost glede vira informacij

   13.   Gotovost glede vira informacij in pristnosti izvora

               13.1

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti vzpostavljene zanesljive sisteme za zagotavljanje gotovosti o viru informacij, ki se vlagajo. Mehanizem za shranjevanje mora z gotovostjo vedeti, da so informacije, ki jih prejme, iz pristnega vira. Mehanizem za shranjevanje se mora prepričati, da vse predpisane finančne informacije, ki jih prejme, izvirajo neposredno od osebe ali subjekta, ki ima obveznost vlaganja, ali od osebe ali subjekta, ki je za to pooblaščena v njegovem imenu.

               13.2

               Mehanizem za shranjevanje mora omogočati elektronsko potrjevanje prejema dokumentov. Mehanizem za shranjevanje mora bodisi sprejeti potrditev vložitve bodisi zavrniti predložitev z obrazložitvijo zavrnitve in imeti funkcijo „nezatajljivosti“.

         14.   Ugotavljanje pristnosti uporabnikov
   Treba je oblikovati varnostne ukrepe mehanizma za shranjevanje za opredelitev veljavnosti izvora ali sredstva za potrjevanje pooblastila posameznika za pošiljanje posebnih informacij. Mehanizem za shranjevanje mora imeti pravico, da uvede uporabo digitalnih podpisov, kode za dostop ali katerih koli drugih ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo zadostno gotovost.
   15.   Potreba po zagotavljanju integritete vsebine predpisanih informacij
   Mehanizem za shranjevanje mora zagotavljati, da ni bistvenega tveganja, da bi prišlo do poškodovanja ali spreminjanja izvirnih informacij bodisi naključno bodisi zlonamerno, ter preveriti vsako spremembo.

      Oddelek 4

      Evidentiranje časa

   16.   Elektronsko evidentiranje ter datumski in časovni žig

               16.1

               Mehanizem za shranjevanje mora omogočati samodejno evidentiranje elektronskih vložitev ter dodajanje datumskega in časovnega žiga.

               16.2

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti pravico do uvedbe vlaganja informacij v predhodno določenih oblikah in predlogah, ki omogočajo uporabo tehnologije za neposredno obdelavo.
               Če so uvedene posebne oblike, mora mehanizem za shranjevanje kljub temu uporabljati sisteme odprte arhitekture za vlaganje informacij in sprejemati vsaj:

                           (a)

                           oblike datotek in protokole za prenos, ki niso lastniški in ne zahtevajo programske opreme posameznih prodajalcev;

                           (b)

                           običajno uporabljene in splošno sprejete lastniške oblike.

                     Če so uvedene posebne predloge, mora mehanizem za shranjevanje zagotavljati, da so lahko dostopne in da so, če je to mogoče, usklajene s predlogami, ki se uporabljajo za vlaganje istih predpisanih informacij pri pristojnem organu.

               16.3

               Informacije morajo biti pri vnosu v mehanizem za shranjevanje datumsko in časovno žigosane, ne glede na to, ali pristojni organ preveri informacije pred (predhodna kontrola) ali po (naknadna kontrola) njihovem vnosu v mehanizem za shranjevanje.

      Oddelek 5

      Enostaven dostop za končne uporabnike

   17.   Predstavitev informacij
   Mehanizem za shranjevanje mora pri predstavitvi svojih storitev končnim uporabnikom razlikovati med predpisanimi finančnimi informacijami, vloženimi na podlagi zakonske obveznosti, in katerimi koli dodatnimi storitvami z dodano vrednostjo, ki jih zagotavlja mehanizem za shranjevanje.
   18.   Jezikovna ureditev

               18.1

               Mehanizem za shranjevanje mora vlagati in lajšati dostop do vseh razpoložljivih jezikovnih različic informacij, kot jih predloži izdajatelj. Dostop do vseh jezikovnih različic pa ne pomeni, da mora mehanizem za shranjevanje prevesti informacije v drugačne jezike, kot so tisti, ki jih je predložil izdajatelj.

               18.2

               Iskalne zmogljivosti v mehanizmu za shranjevanje morajo biti na razpolago v jeziku, ki so ga sprejeli pristojni organi v matični državi članici in vsaj v jeziku, ki se navadno uporablja v mednarodni finančni sferi.

         19.   Tehnična dostopnost

               19.1

               Mehanizem za shranjevanje mora uporabljati sisteme odprte arhitekture za dostop do shranjenih informacij. Mehanizem za shranjevanje mora pri zasnovi sistemov zagotoviti, da njegovi sistemi omogočajo ali dopuščajo tehnično interoperabilnost z drugimi mehanizmi za shranjevanje v isti ali kateri drugi državi članici.

               19.2

               Mehanizem za shranjevanje mora zagotavljati, da so informacije dostopne končnim uporabnikom, takoj ko je to tehnično izvedljivo po njihovi vložitvi, ob upoštevanju struktur in postopkov delovanja mehanizma za shranjevanje. Mehanizem za shranjevanje ne sme namenoma zavlačevati tega procesa.

               19.3

               Mehanizem za shranjevanje mora končnim uporabnikom stalno zagotavljati dostop do vseh shranjenih predpisanih informacij pod pogoji iz točke 10.

               19.4

               Mehanizem za shranjevanje mora svojim uporabnikom zagotavljati storitveno podporo. Stopnjo podpore, ki se jo mehanizem za shranjevanje odloči zagotavljati, je treba določiti na nacionalni ravni.

         20.   Oblika informacij, do katerih lahko imajo dostop končni uporabniki

               20.1

               Predpisane informacije, ki jih hrani mehanizem za shranjevanje, je treba hraniti v obliki, ki uporabnikom omogoča preprost ogled, prenos in tiskanje celotne vsebine predpisanih informacij ne glede na kraj, kjer je uporabnik. Dostop do predpisanih informacij ne pomeni, da mora mehanizem za shranjevanje dati na voljo natisnjene izvode teh informacij.

               20.2

               Mehanizem za shranjevanje mora končnim uporabnikom ponujati možnost iskanja, naročanja in poizvedovanja o shranjenih predpisanih informacijah.

               20.3

               Mehanizem za shranjevanje mora evidentirati dovolj referenčnih informacij o predpisanih informacijah, ki jih prejme. Take referenčne informacije morajo vključevati vsaj naslednje postavke:

                           (a)

                           opredelitev informacij kot predpisanih informacij;

                           (b)

                           ime izdajatelja, od katerega izvirajo predpisane informacije;

                           (c)

                           ime dokumenta;

                           (d)

                           čas in datum razširjanja predpisanih informacij;

                           (e)

                           jezik dokumenta;

                           (f)

                           vrsto predpisanih informacij.

                     Mehanizem za shranjevanje mora urediti in razvrstiti predpisane informacije vsaj v skladu s postavkami, naštetimi v prvem pododstavku.
               Mehanizem za shranjevanje mora imeti možnost, da od izdajateljev zahteva predložitev potrebnih referenčnih informacij ob vložitvi predpisanih informacij.
               Mehanizem za shranjevanje mora uskladiti te kategorije z drugimi mehanizmi za shranjevanje zlasti v zvezi z vrsto predpisanih informacij v skladu s sporazumom iz poglavja II tega priporočila.

               20.4

               Mehanizem za shranjevanje mora imeti možnost, da od izdajateljev zahteva uporabo vnaprej določenih oblik datotek in predlog. Mehanizem za shranjevanje mora v vsakem primeru sprejemati vsaj:

                           (a)

                           oblike datotek in protokole za prenos, ki niso lastniški in ne zahtevajo programske opreme posameznih prodajalcev;

                           (b)

                           običajno uporabljene in splošno sprejete lastniške oblike.

                     Če so uvedene posebne predloge, mora mehanizem za shranjevanje zagotavljati, da so lahko dostopne in da so, če je to mogoče, usklajene s predlogami, ki se uporabljajo za vlaganje istih predpisanih informacij pri pristojnem organu.

         POGLAVJE IV
   SMERNICE ZA PRIHODNJI RAZVOJ ELEKTRONSKEGA OMREŽJA

               21.

               Države članice morajo spodbujati pristojne organe, da v okviru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) do 30. septembra 2010 pripravijo ustrezne smernice za prihodnji razvoj elektronskega omrežja.

               22.

               Te smernice morajo proučiti, vključno z analizo stroškov in koristi, zlasti možnost, da se zahteva:

                           (a)

                           uporaba, na vseh točkah dostopa elektronskega omrežja, usklajenih iskalnih zmogljivosti, ki temeljijo na vrsti skupnih iskalnih ključev in postavk referenčnih podatkov ter tako usklajujejo načine razvrščanja in določanja informacij za shranjevanje;

                           (b)

                           uporaba skupnih oblik in standardov vnosa za predložitev predpisanih informacij v mehanizme za shranjevanje;

                           (c)

                           uporaba skupnega seznama vrst predpisanih informacij s strani mehanizma za shranjevanje;

                           (d)

                           tehnično povezovanje z elektronskim omrežjem, ki ga razvijejo nacionalni registri podjetij, ki jih ureja Direktiva 68/151/EGS;

                           (e)

                           nadzor nad storitvami, ki jih zagotavlja katera koli pravna oseba, ki izvaja skupne elemente elektronskega omrežja, s strani enega organa, ki ga sestavljajo predstavniki pristojnih organov iz člena 24 Direktive 2004/109/ES.

                     Usklajene iskalne zmogljivosti iz točke (a) prvega pododstavka morajo zagotavljati vsaj možnost:

                           (a)

                           iskanja z uporabo skupnih oznak kategorije, dodeljenih predpisanim finančnim informacijam pri vlaganju v mehanizem za shranjevanje, kot so ime izdajatelja, datum vložitve, država izdajatelja, naslov dokumenta, industrija/panoga dejavnosti in vrsta predpisanih informacij;

                           (b)

                           dinamičnih ali verižnih iskanj;

                           (c)

                           iskanja po več državah z eno samo poizvedbo.

                     Smernice morajo razviti tudi skupne sezname za namene določanja oznak podkategorije v zvezi z industrijo/panogo dejavnosti in vrsto predpisanih informacij.

         POGLAVJE V
   SPREMLJANJE IN NASLOVNIKI

               23.

               Države članice se pozivajo, da do 31. decembra 2008 Komisijo obveščajo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega priporočila.

               24.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 11. oktobra 2007

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

      (2)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

      (3)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

      (4)  UL L 191, 13.7.2001, str. 43.

      (5)  UL L 65, 14.3.1968, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/99/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 137).