               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 14.4.2021
            COM(2021) 177 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL)

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1. OZADJE PRIPOROČILA

               Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal so zdaj čedalje bolj dinamični, globalizirani in kompleksni pojavi, na katere se morajo organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj Evropske unije odzivati odločno in usklajeno. Poleg tega terorizem in huda kazniva dejanja postajajo vse bolj mobilni, transnacionalni in čezmejni pojavi. Zato je potrebno tesnejše in učinkovitejše sodelovanje z mednarodnimi organi, kakršen je Interpol, ki so lahko most med EU ter mednarodnimi skupnostmi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

               Okvir sedanjega sodelovanja med EU in Interpolom

               Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol)
                  1
                je s 194 državami članicami največja svetovna medvladna organizacija kriminalistične policije. Olajšuje sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, na primer z omogočanjem izmenjave in dostopa do podatkov, povezanih s tem področjem. Interpol je z vrsto mednarodnih organizacij sklenil več sporazumov o sodelovanju na področjih skupnega interesa. Vse države članice EU so članice Interpola.

               Od sprejetja prvega pravilnika o obdelavi policijskih informacij leta 1983 je Interpol z leti svoje postopke posodabljal v skladu z načelom, da je pri izmenjavi informacij v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj spoštovanje zasebnosti posameznikov bistveno. Veljavna pravila Interpola o obdelavi osebnih podatkov so bila nazadnje posodobljena leta 2019
                  2
               .

               EU in Interpol že dolgo tesno sodelujeta na številnih področjih, povezanih s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj. Interpol je ključni partner EU na področju notranje in zunanje varnosti, vključno z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ter na področju integriranega upravljanja meja.

               Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ
                  3
                na primer poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje sodelovanja med svojimi pristojnimi organi pregona ter med temi organi in tovrstnimi organi v tretjih državah z izmenjavanjem podatkov o potnih listih
                  4
                z Interpolom, da bi preprečevali težje oblike kriminala in organizirani kriminal, vključno s terorizmom, ter se borili proti njim.

               Interpol tudi dejavno sodeluje pri operativnem izvajanju cikla politike EU proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala/EMPACT
                  5
                s tem, da podpira operativne ukrepe držav članic v sodelovanju z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev
                  6
               , ki na podlagi številnih sporazumov ali dogovorov tesno sodelujejo z Interpolom
                  7
               . Z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT)
                  8
                leta 2017 je bil ustanovljen še en organ EU na področju čezmejnih preiskav in pregona. Vzpostaviti in urediti je treba sodelovanje med EJT in Interpolom, saj bo EJT kmalu začelo delovati.

               Poleg tega je EU ena največjih donatork sredstev Interpolu. Ta sredstva se dodelijo projektom, ki jih izvaja Interpol ali pri katerih je Interpol partner projekta. Namenjena so zlasti izmenjavi informacij, preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, vključno s sodelovanjem pri upravljanju meja in razvojem zmogljivosti, ter projektom in programom na številnih področjih terorizma in hudih kaznivih dejanj, z regionalnim poudarkom predvsem na Afriki, Aziji in Latinski Ameriki.

               Potreba po sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom

               V strategiji EU za varnostno unijo iz leta 2020
                  9
                so države članice pozvane, naj okrepijo sodelovanje med EU in Interpolom, kar je bistveno za okrepitev sodelovanja in izmenjave informacij. Strategija priznava, da ima Interpol, ena največjih medvladnih organizacij kriminalistične policije, pri tem pomembno vlogo. Komisija bo zato preučila načine za okrepitev sodelovanja z Interpolom, vključno z morebitnim dostopom do Interpolovih podatkovnih zbirk ter krepitvijo operativnega in strateškega sodelovanja. Poleg tega Agenda EU za boj proti terorizmu iz leta 2020
                  10
                priznava, da je Interpol ključni partner pri boju proti terorizmu, na primer zaradi svojega strokovnega znanja na področju tujih terorističnih bojevnikov, da je treba na nekaterih področjih vzpostaviti ali okrepiti sodelovanje in da se več organov EU sooča z operativno potrebo po dostopu do Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje svojih nalog.

               Kljub obstoječemu sodelovanju z Interpolom obstajajo področja, na katerih bi bilo sodelovanje mogoče in treba okrepiti ali ga celo vzpostaviti, da bi zadovoljili vrsto nujnih operativnih potreb in izvajali obstoječe pravne akte, pri čemer bi bil cilj boljša podpora državam članicam pri preprečevanju terorizma in organiziranega kriminala ter boju proti njima. Te operativne potrebe zahtevajo sklenitev sporazuma o sodelovanju z Interpolom.

               V naslednjih odstavkih so te potrebe podrobno opredeljene.

               Prvič, potreben je nov sporazum o sodelovanju med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol)
                  11
                in Interpolom. Europol je leta 2001, že precej preden je 1. maja 2017 začela veljati uredba o Europolu, z Interpolom sklenil sporazum o sodelovanju, s katerim je določena izmenjava osebnih podatkov
                  12
               . Vendar pa ta sporazum Europolu ne omogoča neposrednega ali posrednega dostopa do informacij in Interpolovih podatkovnih zbirk, zlasti do njegovih razpisov ukrepov z informacijami o teroristih
                  13
               . Poleg tega Agencija za opravljanje svojih nalog z Interpolom izmenjuje informacije in dostopa do njegovih podatkovnih zbirk samo prek Interpolovega uradnika za zvezo pri Europolu ali svojega uradnika za zvezo pri Interpolu. Zato je potreben nov sporazum
                  14
               , ki bo urejal odnose med Agencijo in Interpolom, da se upošteva najnovejši razvoj na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala ter da se obravnavajo sedanje operativne potrebe, mandat Europola
                  15
                in najnovejša ureditev EU za varstvo podatkov
                  16
               .

               Drugič, treba je zagotoviti interoperabilnost. EU in Interpol sta opravila pripravljalne pogovore o potrebi po sklenitvi sporazuma o sodelovanju po sprejetju uredb o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila in migracij
                  17
                ter uredbe o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS)
                  18
               .

               Uredbi o interoperabilnosti in evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve državam članicam in agencijam EU zagotavljata nadzorovan dostop do dveh Interpolovih podatkovnih zbirk
                  19
                prek evropskega iskalnega portala (ESP). Ti Interpolovi podatkovni zbirki sta podatkovna zbirka o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter podatkovna zbirka potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN). Navedeni podatkovni zbirki vsebujeta veliko podatkov o potnih listinah državljanov tretjih držav. Z uporabo podatkovnih zbirk se lahko zmanjšajo informacijske vrzeli, povečajo pozitivna ujemanja in posledično izboljšajo operativni rezultati evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve.

               Zgoraj navedeni uredbi določata, da je treba poizvedbe v Interpolovih podatkovnih zbirkah izvajati tako, da se lastniku razpisa ukrepa Interpola ne razkrijejo nobene informacije. Sporazum o sodelovanju z Interpolom bo potrebna pravna podlaga, vključno z zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov, na podlagi katere se bo lahko evropski iskalni portal povezal z Interpolovima podatkovnima zbirkama. S sporazumom o sodelovanju bo postavljen tudi okvir za vzpostavitev varne povezave med evropskim iskalnim portalom in evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve na eni strani ter Interpolovo informacijsko infrastrukturo na drugi strani, da bo mogoče dostopati do Interpolovih podatkovnih zbirk. Cilj je pomagati pri preprečevanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj.

               V zvezi s tem je Komisija leta 2018 izdala predlog
                  20
                za revizijo uredbe o vizumskem informacijskem sistemu
                  21
               , ki bo – podobno kot evropski sistem za potovalne informacije in odobritve – dovoljeval samodejno poizvedovanje v sistemih EU za upravljanje meja in varnost ter v Interpolovih podatkovnih zbirkah. Evropski parlament in Svet sta decembra 2020 dosegla politični dogovor o tem predlogu; uradno sprejetje bo sledilo v prihodnjih mesecih. Politični dogovor vključuje določbo, podobno določbi iz uredbe o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve. Zato bi bilo treba pri pogajanjih z Interpolom za sklenitev sporazuma o sodelovanju upoštevati tudi revizijo uredbe o vizumskem informacijskem sistemu. Tudi to bo pripomoglo k preprečevanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj.

               Tretjič, organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter pravosodni organi potrebujejo najnovejše informacije o kaznivih dejanjih in njihovih storilcih. Interpol upravlja široko paleto podatkovnih zbirk, ki vsebujejo te informacije na svetovni ravni, vanje pa prispeva 194 držav članic Interpola. V 18 Interpolovih podatkovnih zbirkah
                  22
                je več kot 100 milijonov evidenc organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki vsebujejo informacije o posameznikih, na primer imena in prstne odtise, o ukradeni lastnini, na primer potnih listih, ter o vozilih in orožju.

               Te informacije so dragocene za Europol, Frontex
                  23
               , Eurojust in EJT pri izvajanju nalog v skladu s pooblastili. Z zagotavljanjem operativne dodane vrednosti povečujejo njihovo učinkovitost, zlasti s podporo državam članicam pri odkrivanju in preprečevanju terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj ter boju proti njim. Ti viri informacij agencijam in EJT omogočajo, da izboljšajo točnost in kakovost informacij, ki so jim že na voljo, odkrijejo različne povezave med informacijami, odpravijo vrzeli v informacijah ter tako državam članicam zagotovijo celovite in enotne obveščevalne podatke. Čeprav so podatkovne zbirke državam članicam EU kot državam članicam Interpola neposredno dostopne, Frontex, Eurojust in EJT trenutno nimajo dostopa v skladu s svojimi pooblastili (neposredni dostop ali na podlagi zadetka/ni zadetka), ker sporazum z Interpolom
                  24
                ni sklenjen.

               Vprašanja, povezana s posamezno agencijo, so podrobno opisana v nadaljevanju.

               Europol

               Agencija za opravljanje svojih nalog trenutno v okviru veljavnega sporazuma o sodelovanju med Europolom in Interpolom z Interpolom izmenjuje informacije in do njegovih podatkovnih zbirk dostopa prek Interpolovega uradnika za zvezo pri Europolu ali svojega uradnika za zvezo pri Interpolu
                  25
               . Vendar je praksa pokazala, da bi bilo treba ta postopek izboljšati, pospešiti in racionalizirati, da bi se olajšal hiter dostop do teh informacij, zlasti informacij v Interpolovih podatkovnih zbirkah, povezanih z bojem proti terorizmu, posebno razpisov ukrepov, ki vsebujejo informacije o teroristih. Tako bi se lahko pri operativni podpori, ki jo Europol zagotavlja državam članicam, zlasti pri njegovih analitičnih zmogljivostih, izkoriščale informacije Interpola. Z neposrednim ali posrednim dostopom do Interpolovih podatkovnih zbirk bi se torej izboljšalo operativno sodelovanje, hkrati pa bi se ustrezno upoštevale omejitve, ki jih določajo lastniki podatkov.

               Frontex

               Agencija Frontex je pooblaščena za zagotavljanje integriranega upravljanja zunanjih meja EU z namenom učinkovitega upravljanja teh meja ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic
                  26
               . Eden od elementov evropskega integriranega nadzora meja vključuje ukrepe za lajšanje zakonitih prehajanj meje in po potrebi ukrepe, povezane s preprečevanjem in odkrivanjem čezmejnega kriminala na zunanjih mejah, zlasti terorizma, tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi
                  27
               . V zvezi s tem obstaja operativna potreba, da osebje kategorije 1 (statutarni uslužbenci
                  28
               ) stalne enote agencije Frontex za opravljanje svojih nalog dostopa do Interpolovih podatkovnih zbirk. Natančneje, člen 82(1) Uredbe (EU) 2019/1896 določa, da morajo biti člani skupin kategorije 1 pooblaščeni za opravljanje nalog in izvajanje pooblastil v zvezi z nadzorom meje
                  29
                iz Uredbe (EU) 2016/399
                  30
                (Zakonik o schengenskih mejah). To vključuje preverjanje državljanov tretjih držav v Interpolovih podatkovnih zbirkah (zlasti podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih) na zunanjih mejah v skladu s členi 8(3)(a)(i)
                  31
               , 8(3)(a)(ii)
                  32
                in 6(1)(e)
                  33
                Zakonika o schengenskih mejah. To bo pripomoglo k preprečevanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj, zlasti pri mejnih kontrolah na zunanjih mejah EU.

               Eurojust

               Agencija ima bistveno operativno potrebo po okrepitvi sodelovanja z Interpolom
                  34
                in pridobitvi pravne podlage za izmenjavo osebnih podatkov za izvajanje svojih nalog
                  35
               . Natančneje, potrebno je strukturirano in strukturno sodelovanje Interpola v zadevah Eurojusta, vključno z usklajevalnimi sestanki, koordinacijskimi centri in skupnimi preiskovalnimi enotami
                  36
               . Zlasti kadar je Eurojust zaprošen za podporo, da usklajuje izvajanje pravosodnih ukrepov, in je treba posameznike aretirati v tretjih državah, bi sodelovanje Interpola prineslo dodano vrednost, pospešilo sodni postopek in olajšalo delo Eurojustu
                  37
               . Potrebno je tudi, da Eurojust z Interpolom izmenjuje informacije o domnevnih tujih terorističnih bojevnikih
                  38
               , zlasti ob upoštevanju Eurojustove protiteroristične evidence
                  39
               . Interpolovi kanali se že uporabljajo za pošiljanje prošenj za izročitev
                  40
                in bodo morda kmalu na voljo za pošiljanje prošenj za medsebojno pravno pomoč
                  41
               .

               Evropsko javno tožilstvo

               EJT je neodvisen organ EU, pristojen za preiskave, pregon in obtožbo storilcev in sostorilcev kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom EU. Pristojen je za preiskovanje, izvrševanje odredb o pregonu in izvajanje nalog tožilca na pristojnih sodiščih držav članic. V tem okviru so operativne potrebe EJT v smislu sodelovanja z Interpolom enake kot operativne potrebe nacionalnih preiskovalnih organov in organov pregona v državah članicah, kar vključuje dostop do informacij v Interpolovih podatkovnih zbirkah
                  42
                ter izmenjavo informacij z Interpolom in tretjimi državami prek Interpola. Ta potreba se je zaradi čezmejne narave kaznivih dejanj, za katera je pristojno EJT, in potrebe po sodelovanju s tretjimi državami povečala. Poleg tega se pričakuje, da bo EJT za lažjo izmenjavo informacij potrebovalo pomoč Interpola, zlasti v zvezi z medsebojno pravno pomočjo. Sodelovanje med EJT in Interpolom je še treba vzpostaviti in urediti v skladu z določbami mandata EJT o sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kolikor je to nujno, da lahko izpolnjuje svoje naloge
                  43
               .

               Potrebo po sporazumu o sodelovanju priznavajo in potrjujejo tudi Interpol in njegove članice. Oktobra 2019 je generalna skupščina Interpola na 88. zasedanju sprejela Resolucijo 5, s katero je generalni sekretariat Interpola pooblastila, da se začne pogajati z EU o sklenitvi sporazuma o sodelovanju.

               Druge oblike sodelovanja

               Hkrati je treba zajeti tudi druge oblike sodelovanja z Interpolom, ki jih Komisija v sodelovanju z visokim predstavnikom za vidike skupne zunanje in varnostne politike v imenu EU namerava ohraniti kot del ločenega instrumenta z Interpolom na podlagi člena 220 PDEU. To sodelovanje bo v skladu s členom 220(2) PDEU, kar zadeva opredelitev splošnega okvira sodelovanja in vzpostavitev okvira za strukturiran dialog med EU in Interpolom na visoki in tehnični ravni. S tem sodelovanjem bo tudi varnostnim službam Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje, Sveta in Parlamenta zagotovljen dostop do specifičnih Interpolovih podatkovnih zbirk za varnostno preverjanje preteklosti, poizvedbe in notranje preiskave državljanov tretjih držav, Komisija pa bo pooblaščena za vnašanje in izdajanje nadzorovanih priglasitev izgubljenih, ukradenih in preklicanih prepustnic EU v Interpolovo podatkovno zbirko o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih.

               2.PREDVIDENI SPORAZUM O SODELOVANJU

               Predvideni sporazum o sodelovanju med EU in Interpolom bo imel naslednje cilje:

               –urediti sodelovanje med Europolom in Interpolom, pri čemer se upoštevajo najnovejši razvoj na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala, trenutne operativne potrebe, mandat Europola in najnovejša ureditev EU za varstvo podatkov;

               –zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam EU in agencijam EU v skladu s pravicami do dostopa, pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami prek evropskega iskalnega portala zagotovi nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), kolikor ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog;

               –zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe in jamstva, da bodo države članice EU in Frontex (njena centralna enota evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve) lahko dostopale do Interpolovih podatkovnih zbirk prek evropskega iskalnega portala v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               –zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe in jamstva za izvajanje revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu, da bodo države članice EU pri obravnavi vlog za izdajo vizuma ali dovoljenja za prebivanje lahko prek evropskega iskalnega portala dostopale do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               –vzpostaviti in urediti sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom (EJT), ustanovljenim z Uredbo (EU) 2017/1939, in Interpolom v skladu z njunimi pooblastili ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               –zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Europola, osebja agencije Frontex kategorije 1 (statutarni uslužbenci stalne enote) in EJT za dostop do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk
                  44
                za opravljanje nalog popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               –zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Eurojusta in EJT za izmenjavo operativnih informacij z Interpolom, ki bo popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami.

               Vsi zgoraj navedeni cilji morajo biti popolnoma v skladu z ureditvijo EU za varstvo podatkov
                  45
               .

               3.PRISTOJNOST EU

               V skladu s členom 3(2) PDEU ima EU izključno pristojnost „za sklenitev mednarodnega sporazuma, […] kolikor lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe“. Mednarodni sporazum lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe, kadar se področje, zajeto v sporazumu, prekriva z zakonodajo EU ali je v veliki meri urejeno s pravom EU. Evropska unija je sprejela skupna pravila na podlagi členov 16, 77, 79, 85, 86, 87(1) in (2) ter 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije o vidikih, ki jih je treba obravnavati v sporazumu o sodelovanju.

               Sedanji pravni okvir Evropske unije vključuje:

               –uredbe (EU) 2016/794, (EU) 2019/1896, (EU) 2018/1727, (EU) 2017/1939 o Europolu, agenciji Frontex, Eurojustu oziroma Evropskem javnem tožilstvu, vključno z določbami o sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kakršna je Interpol;

               –uredbe (EU) 2019/817, (EU) 2019/818 in (EU) 2018/1240, s katerimi je določen nadzorovan dostop države članice EU ali agencije EU do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov;

               –Uredbo (EU) 2017/458 o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah), pri čemer je namen povečati preverjanje v ustreznih podatkovnih zbirkah na zunanjih mejah, kot ena od podatkovnih zbirk, v katerih je treba preverjati, pa je vključena Interpolova podatkovna zbirka o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih.

               To priporočilo je skladno z določbami navedenih pravnih aktov.

               4.
                     PRAVNA PODLAGA

               Cilj tega priporočila je pridobiti pooblastilo Sveta, da se Komisija v imenu EU pogaja o prihodnjem sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               5.
                     POGAJANJA

               V skladu s členom 218 PDEU bo Komisija imenovana za pogajalca EU za sporazum o sodelovanju med EU in Interpolom.

               Komisija se bo pogajala v skladu s pogajalskimi smernicami iz priloge k sklepu in ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.

               Komisija bo o pogajanjih v celoti in pravočasno obveščala tudi Evropski parlament.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL)

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Začeti bi bilo treba pogajanja za sklenitev sporazuma o sodelovanju med Unijo in Interpolom (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Cilj Sporazuma bo urediti sodelovanje med Unijo in Interpolom na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v skladu s členoma 87 in 88 PDEU, pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v skladu s členi 82, 85 in 86 PDEU ter na področju varnosti meja (kot del upravljanja meja) v skladu s členom 77 PDEU.

               (2)Sporazum bi moral urediti sodelovanje med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Interpolom ob upoštevanju najnovejšega razvoja na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala, trenutnih operativnih potreb in mandata Europola.

               (3)Sporazum bi moral zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam in agencijam Unije v skladu s pravicami do dostopa, pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, prek evropskega iskalnega portala (ESP) zagotovi nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), kolikor ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

               (4)Sporazum bi moral zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da bodo države članice Unije in centralna enota evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) Evropske agencije za mejno in obalno stražo (Frontex) pooblaščene za dostopanje prek evropskega iskalnega portala do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov.

               (5)Sporazum bi moral zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, potrebne za izvajanje revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu, na podlagi katere so države članice Unije pooblaščene, da pri obravnavi vlog za izdajo vizuma ali dovoljenja za prebivanje prek evropskega iskalnega portala dostopajo do Interpolovih podatkovnih zbirk.

               (6)Sporazum bi moral olajšati vzpostavitev in ureditev sodelovanja med Evropskim javnim tožilstvom (EJT) in Interpolom.

               (7)Sporazum bi moral zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Europola, statutarnega osebja v stalni enoti agencije Frontex (osebje kategorije 1) in Evropskega javnega tožilstva, da za opravljanje svojih nalog dostopajo do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk.

               (8)Sporazum bi moral zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Evropskega javnega tožilstva za izmenjavo operativnih informacij z Interpolom.

               (9)Člen 23(1), (2) in (5) Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  46
                določa izmenjavo osebnih podatkov med Europolom in mednarodnimi organizacijami v obsegu, ki je nujen za izpolnjevanje nalog Europola, kakor so opredeljene v členu 4 Uredbe (EU) 2016/794.

               (10)V skladu s členom 5(9) Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta
                  47
               , členom 5(9) Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta
                  48
                in členom 12 Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta
                  49
                bi bilo treba poizvedovanje v Interpolovih podatkovnih zbirkah izvesti tako, da se lastniku razpisa ukrepa Interpola ne razkrijejo nobene informacije. V skladu s členom 65 Uredbe (EU) 2018/1240 se osebni podatki ne smejo posredovati ali dati na voljo nobeni tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu, razen če gre za prenose Interpolu za namene izvajanja avtomatske obdelave v Interpolovih podatkovnih zbirkah o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, v njem pa je določeno tudi, da za take prenose velja Uredba (EU) 2018/1725
                  50
               .

               (11)Členi 80, 99 in 104 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939
                  51
                določajo zlasti odnose in izmenjavo informacij med Evropskim javnim tožilstvom in mednarodnimi organizacijami.

               (12)Glede na uvodno izjavo 33 Uredbe (EU) 2016/794 in uvodno izjavo 46 Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta
                  52
                je primerno izboljšati sodelovanje med Europolom in Interpolom ter Eurojustom in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave osebnih podatkov.

               (13)S členom 68(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta
                  53
                je določena možnost, da Frontex sodeluje z mednarodnimi organizacijami, med katere je izrecno vključen Interpol. V skladu s členom 82(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora biti članom skupin iz stalne enote agencije Frontex omogočeno opravljanje nalog in izvajanje pooblastil v zvezi z nadzorom meje iz Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta
                  54
                (Zakonik o schengenskih mejah). V skladu s členom 8(3)(a)(i)
                  55
               , členom 8(3)(a)(ii)
                  56
                in členom 6(1)(e)
                  57
                Uredbe (EU) 2016/399 to vključuje preverjanje državljanov tretjih držav v Interpolovih podatkovnih zbirkah (zlasti Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih) na zunanjih mejah držav članic in tretjih držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v zvezi z nadzorom oseb na zunanjih mejah.

               (14)V členih 47(1), 47(5) in (6), 52 ter 56 Uredbe (EU) 2018/1727 so določeni odnosi in izmenjava osebnih podatkov med Eurojustom in mednarodnimi organizacijami.

               (15)Glede na uvodno izjavo 96 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 je treba izboljšati sodelovanje med Unijo in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave osebnih podatkov.

               (16)S členom 94 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta
                  58
                so določeni pogoji za prenose operativnih osebnih podatkov mednarodnim organizacijam.

               (17)Sporazum bi moral biti popolnoma v skladu z določbami Evropske unije o varstvu podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta
                  59
               , Uredbe (EU) 2018/1725 in Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta
                  60
               .

               (18)Sporazum bi moral popolnoma spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina), zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z vsemi pravicami in načeli iz Listine.

               (19)Komisija bi se morala med pogajanji o Sporazumu, vsekakor pa pred sklenitvijo Sporazuma, posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

               (20)Komisijo bi bilo treba imenovati za pogajalca Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Evropske unije pogaja o Sporazumu med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije o sodelovanju in usklajevanju pri preprečevanju terorizma in hudih kaznivih dejanj in boju proti njim ter zagotavljanju evropskega integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah držav članic in tretjih držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v zvezi z nadzorom oseb na zunanjih mejah, vključno s potrebnimi zaščitnimi ukrepi za varstvo osebnih podatkov.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Statut Interpola (I/CONS/GA/1956 (2017)).

                     (2)

                        Pravila Interpola o obdelavi podatkov (III/IRPD/GA/2011 (2019)).

                     (3)

                        Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ z dne 24. januarja 2005 o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom (UL L 27, 29.1.2005, str. 61).

                     (4)

                        Podatki o izdanih in bianko potnih listih, ki so bili ukradeni, izgubljeni ali protipravno odtujeni in so v taki obliki, da jih je mogoče vključiti v določen informacijski sistem. Podatki o potnih listih, vneseni v Interpolovo podatkovno zbirko, bodo obsegali le številko potnega lista, državo izdaje in vrsto dokumenta (člen 2(1) Skupnega stališča Sveta 2005/69/PNZ).

                     (5)

                        Cilj večletnega cikla politike EU proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala je usklajeno in metodološko obravnavati najpomembnejše grožnje, ki jih za EU predstavljajo mednarodni organizirani kriminal in hude oblike mednarodnega kriminala, in sicer z izboljšanjem in krepitvijo sodelovanja med ustreznimi službami držav članic, institucijami EU in agencijami EU, pa tudi tretjimi državami in organizacijami ter po potrebi zasebnim sektorjem.

                     (6)

                        Agencije na področju pravosodja in notranjih zadev so agencije EU, ustanovljene na podlagi naslova V PDEU Območje svobode, varnosti in pravice. Agencije na področju pravosodja in notranjih zadev so med drugim Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA).

                     (7)

                        Sporazum o sodelovanju med Interpolom in Europolom je bil podpisan 5. novembra 2001. Memorandum o soglasju o sodelovanju med Eurojustom in Interpolom je bil podpisan 15. julija 2013. Delovni dogovor med Interpolom in agencijo Frontex je bil podpisan 27. maja 2009. Delovni dogovor med CEPOL in generalnim sekretariatom Interpola je bil podpisan 6. decembra 2017. Sporazum o sodelovanju med Interpolom in EMCDDA je bil podpisan 25. septembra 2001.

                     (8)

                        Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji EU za varnostno unijo, Bruselj, COM(2020) 605 final z dne 24. julija 2020.

                     (10)

                        Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Agenda EU za boj proti terorizmu: predvidevanje, preprečevanje, zaščita in odzivanje, Bruselj, COM(2020) 795 final z dne 9. decembra 2020.

                     (11)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (12)

                        Sporazum je bil pozneje dopolnjen z več dokumenti, povezanimi s sodelovanjem, o katerih so se organizacije dogovorile ali so jih sklenile, na primer o sodelovanju prek uradnikov za zvezo ter vzpostavitvi, izvajanju in delovanju varne komunikacijske linije za izmenjavo informacij.

                     (13)

                        Interpolovi razpisi ukrepov so mednarodne prošnje za sodelovanje ali opozorila, ki organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogočajo izmenjavo ključnih informacij, povezanih s kaznivimi dejanji, vključno z informacijami o terorizmu. Razpisi ukrepov vključujejo opozorila o kriminalnih dejavnostih oseb, kadar te osebe veljajo za potencialno nevarne za javno varnost, opozorila o dogodkih, ljudeh, predmetih ali procesih, ki predstavljajo resno in neposredno grožnjo javni varnosti, ter informacije o načinu delovanja, predmetih, napravah in metodah skrivanja, ki jih uporabljajo storilci kaznivih dejanj.

                     (14)

                        Člen 25 uredbe o Europolu določa, da mora Komisija oceniti določbe sporazumov o sodelovanju, sklenjenih pred začetkom veljavnosti uredbe o Europolu, kakršen je sporazum z Interpolom. Komisija mora Evropski parlament in Svet obvestiti o rezultatu te ocene, po potrebi pa lahko Svetu predloži priporočilo za sklep o odobritvi začetka pogajanj za sklenitev mednarodnih sporazumov v skladu s členom 218 PDEU in zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

                     (15)

                        Od sklenitve sporazuma o sodelovanju med Europolom in Interpolom se je mandat Europola dvakrat spremenil, in sicer leta 2009 in nato leta 2017 (Sklep Sveta 2009/371/PNZ, Uredba (EU) 2016/794). Komisija je 9. decembra 2020 predlagala podaljšanje mandata Europola (Bruselj, 9. december 2020, COM(2020) 796 final).

                     (16)

                        Od začetka veljavnosti sporazuma o sodelovanju med Europolom in Interpolom iz leta 2001 se je ureditev EU za varstvo podatkov bistveno spremenila. Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1), Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39), Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj) (UL L 119, 4.5.2016, str. 89). Opozoriti je treba tudi, da so bile določbe o varstvu podatkov v mandatu Europola posodobljene od začetka veljavnosti sporazuma o sodelovanju, ki sta ga leta 2001 sklenila Europol in Interpol.

                     (17)

                        Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27) ter Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

                     (18)

                        Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

                     (19)

                        V okviru uredb o interoperabilnosti in ETIAS (člen 4(17) uredb (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 ter člen 12 Uredbe (EU) 2018/1240) „Interpolovi podatkovni zbirki“ pomeni samo Interpolovo podatkovno zbirko o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (podatkovna zbirka SLTD) ter Interpolovo zbirko potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (podatkovna zbirka TDAWN).

                     (20)

                        COM(2018) 302 final z dne 16. maja 2018.

                     (21)

                        Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

                     (22)

                        Razpisi ukrepov (podrobnosti so shranjene v Interpolovem kriminalističnem informacijskem sistemu (ICIS)); nominalni podatki;

                     mednarodna podatkovna zbirka o spolnem izkoriščanju otrok

                  ; prstni odtisi, profiliranje DNK in prepoznavanje obrazov; ukradeni in izgubljeni potovalni dokumenti (SLTD); izgubljeni upravni dokumenti (SAD); ponarejeni dokumenti; Edison; ukradena motorna vozila (SMV), plovila in umetniška dela (WOA),

                     Interpolova referenčna preglednica strelnega orožja

                  ,

                     Interpolova evidenca nedovoljenega strelnega orožja in sistem upravljanja spremljanja

                   (iARMS),

                     Interpolova mreža balističnih informacij

                   (IBIN), mreže organiziranega kriminala in pomorsko piratstvo.

                     (23)

                        Frontex pomeni Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

                     (24)

                        V skladu s členoma 6(2) in 27 Interpolovih pravil o obdelavi podatkov (III/IRPD/GA/2011 (2019)) je za dostop mednarodnih subjektov do Interpolovega informacijskega sistema potreben sporazum z Interpolom.

                     (25)

                        Člen 3 Memoranduma o soglasju iz leta 2009, kakor je naveden v členu 4(1) Sporazuma med Interpolom in Europolom iz leta 2001, določa, da je uradnik za zvezo z drugo pogodbenico odgovoren za olajševanje praktične izmenjave informacij.

                     (26)

                        Člen 1 Uredbe (EU) 2019/1896.

                     (27)

                        Člen 3(1)(a) Uredbe (EU) 2019/1896.

                     (28)

                        V skladu s členom 54 Uredbe (EU) 2019/1896 mora biti stalna enota evropske mejne in obalne straže sestavljena iz štirih kategorij operativnih uslužbencev. Kategorija 1 vključuje statutarne uslužbence, ki so v skladu s členom 55 navedene uredbe kot člani skupin napoteni na operativna območja. Agencija mora v stalno enoto prispevati lastne statutarne uslužbence (kategorija 1), ki se napotijo na operativna območja kot člani skupin z nalogami in pooblastili, določenimi v členu 82 navedene uredbe. Njihove naloge vključujejo boj proti čezmejnemu kriminalu in terorizmu.

                     (29)

                        V skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) 2016/399 morajo biti prehodi čez zunanje meje predmet kontrole mejnih policistov. Kontrola lahko zajema tudi prevozna sredstva in predmete v posesti oseb, ki prehajajo mejo.

                     (30)

                        Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1), prečiščena različica, kakor je bila spremenjena z uredbami (EU) 2016/1624, (EU) 2017/458 in (EU) 2019/817.

                     (31)

                        Pri državljanih tretjih držav se pri vstopu in izstopu opravi temeljita kontrola, ki vključuje preverjanje identitete in državljanstva državljana tretje države ter verodostojnosti in veljavnosti potne listine za prestop meje. To vključuje preverjanje v ustreznih podatkovnih zbirkah, zlasti (vendar ne izključno) Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih.

                     (32)

                        Zgoraj navedena kontrola vključuje preverjanje, ali ima potna listina zahtevani vizum ali dovoljenje za prebivanje, kadar je to ustrezno.

                     (33)

                        Pogoji za vstop državljanov tretjih držav vključujejo, da ne predstavljajo grožnje javnemu redu, notranji varnosti, javnemu zdravju ali mednarodnim odnosom katere koli države članice, zlasti če v nacionalnih zbirkah podatkov držav članic zaradi enakih razlogov ni bil razpisan noben ukrep zavrnitve vstopa.

                     (34)

                        V uvodni izjavi 46 Uredbe (EU) 2018/1727 je zapisano, da je primerno izboljšati sodelovanje med Unijo in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave osebnih podatkov, hkrati pa zagotavljati spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Pri prenosu operativnih osebnih podatkov od Eurojusta na Interpol in v države, ki imajo svoje predstavnike v Interpolu, bi se morala uporabljati Uredba (EU) 2018/1727, zlasti določbe o mednarodnih prenosih.

                     (35)

                        Na podlagi člena 2(1) in (3) Uredbe (EU) 2018/1727 mora Eurojust podpirati in krepiti usklajevanje in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskovanje in pregon, v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Eurojust, kadar se ta kazniva dejanja nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, in sicer na podlagi operacij, ki jih izvajajo organi držav članic, Europol, EJT in OLAF, ter informacij, ki jih ti pošljejo. Eurojust mora izvrševati svoje naloge na zahtevo pristojnih organov držav članic, na lastno pobudo ali na zahtevo EJT v mejah pristojnosti EJT.

                     (36)

                        Na podlagi člena 4(1) Uredbe (EU) 2018/1727 mora Eurojust pristojnim organom držav članic pomagati pri zagotavljanju najboljšega možnega usklajevanja preiskav in pregona, zagotavljati operativno in tehnično podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami, ter podpirati ukrepe držav članic v boju proti hudim oblikam kaznivih dejanj, za katere je pristojna Agencija.

                     (37)

                        V skladu s členom 2(2)(b) Uredbe (EU) 2018/1727 mora Eurojust lajšati izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njem, tudi zaprosil in odločitev na podlagi pravnih aktov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

                     (38)

                        Tuji teroristični bojevniki so opredeljeni kot „posamezniki, ki potujejo v državo, ki ni država njihovega prebivališča ali državljanstva, da bi izvedli, načrtovali ali pripravili teroristična dejanja ali pri njih sodelovali, ali da bi zagotovili ali prejeli usposabljanje za teroristične dejavnosti, tudi v zvezi z oboroženim spopadom“ (Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 2178(2014)).

                     (39)

                        Protiteroristična evidenca (CTR) je bila vzpostavljena leta 2019 v okviru Eurojusta, da bi se v državah članicah okrepil pravosodni odziv na teroristične grožnje in izboljšala varnost državljanov. V protiteroristični evidenci so centralizirane ključne pravosodne informacije, da se ugotovijo povezave v postopkih zoper osumljence terorističnih kaznivih dejanj. Protiteroristično evidenco vodi Eurojust v Haagu 24 ur na dan in zagotavlja proaktivno podporo nacionalnim pravosodnim organom. Te centralizirane informacije bodo tožilcem pomagale pri dejavnejšem usklajevanju in ugotavljanju identitete preiskovanih osumljencev ali prepoznavanju preiskovanih mrež v primerih z morebitnimi čezmejnimi posledicami.

                     (40)

                        Generalna skupščina Interpola je na 83. zasedanju sprejela pravni instrument, ki ureja uporabo sistema e-izročanj (pravila za e-izročanje) (Monako, 3.–7. november 2014, Resolucija AG-2014-RES-20).

                     (41)

                        Cilj pobude e-MLA je razviti Interpolovo orodje za varen elektronski prenos izmenjav medsebojne pravne pomoči (mutual legal assistance, MLA). Z Resolucijo GA-2018-87-RES-04 (Dubaj, Združeni arabski emirati, 18.–21. november 2018) je bilo generalnemu sekretariatu naloženo, naj po posvetovanju z državami članicami Interpola poroča o tehničnem razvoju sistema e-MLA in generalni skupščini predloži ustrezen sklop pravil, ki naj urejajo uporabo te nove Interpolove zmogljivosti, da jih na eni od prihodnjih sej odobri, če bo zagotovljeno ustrezno financiranje.

                     (42)

                        Na primer obvestila o posameznikih, ki so zlasti pomembna v primerih korupcije in goljufij, podatkovna zbirka SLTD, podatkovna zbirka Dial-Doc, s katero se delijo nove oblike ponarejanja dokumentov, različne podatkovne zbirke o ukradeni lastnini za preiskovanje in odvzem premoženjske koristi.

                     (43)

                        Člena 99(3) in 104 Uredbe (EU) 2017/1939 o EJT dovoljujeta sodelovanje med EJT in mednarodnimi organizacijami, kakršna je Interpol, kolikor je to nujno, da EJT izpolnjuje svoje naloge. V uvodni izjavi 96 uredbe o EJT je zapisano: „Vse države članice Evropske unije so članice Mednarodne organizacije kriminalistične policije (Interpol). Interpol za izpolnjevanje svojih nalog prejema, shranjuje in razpošilja osebne podatke, s čimer pristojnim organom pomaga pri preprečevanju mednarodnega kriminala in boju proti njemu. Zato je treba izboljšati sodelovanje med Unijo in Interpolom, in sicer s spodbujanjem učinkovite izmenjave operativnih osebnih podatkov, hkrati pa zagotavljati spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Pri prenosu osebnih podatkov od EJT na Interpol in v države, ki imajo svoje predstavnike v Interpolu, bi se morala uporabljati ta uredba, zlasti določbe o mednarodnih prenosih.“ Poleg tega je v uvodni izjavi 97 uredbe o EJT zapisano, da „[k]adar EJT posreduje operativne osebne podatke organu tretje države ali mednarodni organizaciji ali Interpolu na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega v skladu s členom 218 PDEU, bi bilo treba z ustreznimi zaščitnimi ukrepi za varstvo zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov zagotoviti, da se spoštujejo določbe o varstvu podatkov iz te uredbe“.

                     (44)

                        Poleg dostopa do SLTD in TDAWN prek evropskega iskalnega portala bodo v skladu z ustreznimi pooblastili in operativnimi potrebami Europola, agencije Frontex, Eurojusta in EJT določene še druge Interpolove podatkovne zbirke, o dostopu do katerih se bo EU za navedene organe dogovorila z Interpolom.

                     (45)

                        Uredba (EU) 2018/1725, Uredba (EU) 2018/1725 in Direktiva (EU) 2016/680.

                     (46)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (47)

                        Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27).

                     (48)

                        Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

                     (49)

                        Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

                     (50)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

                     (51)

                        Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

                     (52)

                        Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138).

                     (53)

                        Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

                     (54)

                        Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

                     (55)

                        Pri državljanih tretjih držav se pri vstopu in izstopu opravi temeljita kontrola, ki vključuje preverjanje identitete in državljanstva državljana tretje države ter verodostojnosti in veljavnosti potne listine za prestop meje. To vključuje preverjanje v ustreznih podatkovnih zbirkah, zlasti (vendar ne izključno) Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih.

                     (56)

                        Zgoraj navedena kontrola vključuje preverjanje, ali ima potna listina zahtevani vizum ali dovoljenje za prebivanje, kadar je to ustrezno.

                     (57)

                        Pogoji za vstop državljanov tretjih držav vključujejo, da ne predstavljajo grožnje javnemu redu, notranji varnosti, javnemu zdravju ali mednarodnim odnosom katere koli države članice, zlasti če v nacionalnih zbirkah podatkov držav članic zaradi enakih razlogov ni bil razpisan noben ukrep zavrnitve vstopa.

                     (58)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

                     (59)

                        Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

                     (60)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89) (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 14.4.2021
            COM(2021) 177 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za sklep Sveta
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL)

               PRILOGA

               Komisija bi si morala med pogajanji prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju:

               (1)urediti sodelovanje med Europolom in Interpolom, pri čemer se ob popolnem spoštovanju zahtev EU glede varstva podatkov in temeljnih pravic upoštevajo najnovejši razvoj na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala, trenutne operativne potrebe ter mandat Europola;

               (2)zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam EU in agencijam EU v skladu s pravicami do dostopa, pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami odobri nadzorovan dostop prek evropskega iskalnega portala (ESP) do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), kolikor ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog;

               (3)zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam EU in agenciji Frontex (njeni centralni enoti evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS)) odobri dostop prek evropskega iskalnega portala do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               (4)zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, potrebne za izvajanje revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu, da bodo države članice EU pri obravnavi vlog za izdajo vizuma ali dovoljenja za prebivanje smele prek evropskega iskalnega portala dostopati do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               (5)vzpostaviti in urediti sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom (EJT), ustanovljenim z Uredbo (EU) 2017/1939, in Interpolom v skladu z njunimi pooblastili ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               (6)zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Europola, osebja agencije Frontex kategorije 1 (statutarni uslužbenci stalne enote) in Evropskega javnega tožilstva za dostop do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje nalog popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami;

               (7)zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Eurojusta in Evropskega javnega tožilstva za izmenjavo operativnih informacij z Interpolom, ki bo popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami.

               Sporazum o sodelovanju bi moral zlasti:

               (`)določiti opredelitve ključnih pojmov, tudi o osebnih podatkih, v skladu z uredbama (EU) 2016/679 in 2018/1725 ter členom 3(1) Direktive (EU) 2016/680;

               (a)določiti, da je samodejne poizvedbe v Interpolovih podatkovnih zbirkah o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, v okviru evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, interoperabilnosti ter revidiranih uredb o vizumskem informacijskem sistemu treba izvajati tako, da se državi, ki je lastnica razpisa ukrepa Interpola, ne razkrijejo nobene informacije;

               (b)jasno in natančno opredeliti zaščitne ukrepe in nadzor, potrebne za varstvo osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov pri izmenjavi osebnih podatkov z Interpolom ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča. Zlasti:

               (`)pogodbenici morata jasno in natančno opredeliti namene obdelave osebnih podatkov v okviru Sporazuma, ti nameni pa ne smejo presegati tistega, kar je v posameznih primerih potrebno za namene Sporazuma;

               (a)osebne podatke, ki jih agencije in organi EU na področju pravosodja in notranjih zadev v skladu s svojimi pooblastili iz Sporazuma prenesejo Interpolu, je treba obdelovati pošteno, zakonito in le za namene, za katere so bili preneseni. Vsaka nadaljnja obdelava podatkov, ki ni združljiva z začetno obdelavo podatkov, mora biti prepovedana (omejitev namena). Sporazum mora omogočati, da se ob prenosu podatkov navede morebitna omejitev dostopa ali uporabe, vključno z omejitvijo prenosa, izbrisa ali uničenja podatkov;

               (b)preneseni osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namen, za katerega so bili preneseni. Morajo biti tudi točni in posodobljeni. Ne smejo se hraniti dlje, kolikor je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum mora določiti pravila o hrambi, vključno z omejitvijo shranjevanja, ter pregledu, popravljanju in izbrisu osebnih podatkov;

               (c)Sporazum mora določiti merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov;

               (d)prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero, filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, in genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije fizične osebe ter podatkov o zdravju, spolnem življenju in spolni usmerjenosti mora biti dovoljen samo, če je v posameznem primeru potreben in sorazmeren za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, zanj pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo posebnih tveganj obdelave. Sporazum bi moral vsebovati posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o mladoletnih osebah in žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih;

               (e)Sporazum mora določiti pravila o informacijah, ki morajo biti na voljo posameznikom, in zagotoviti izvršljive pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, v obliki pravil o pravici do obveščenosti, dostopa, popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki lahko omogočijo kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum mora zagotavljati tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva vsem osebam, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva;

               (f)Sporazum mora določiti pravila o vodenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja;

               (g)Sporazum mora zagotoviti zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, vključno s profiliranjem, in prepovedati odločitve, ki temeljijo izključno na avtomatski obdelavi osebnih podatkov brez človekovega sodelovanja;

               (h)Sporazum mora vključevati obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Vključevati mora tudi obveznost, da je v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma, treba obvestiti pristojne organe in po potrebi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Sporazum mora vključevati tudi obveznost, da se izvajajo ukrepi za privzeto in vgrajeno varstvo podatkov, namenjeni učinkovitemu izvajanju načel varstva podatkov;

               (i)nadaljnji prenosi informacij iz Interpola drugim mednarodnim organizacijam ali tretjim državam morajo biti dovoljeni le za namene Sporazuma, zanje morajo veljati ustrezni pogoji in morajo biti dovoljeni le v zvezi s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, ki zagotavljajo raven varstva osebnih podatkov, bistveno enako ravni, zagotovljeni s tem Sporazumom, razen če je nadaljnji prenos potreben za preprečevanje in preiskovanje resne in neposredne grožnje javni varnosti ali za zaščito življenjskih interesov katere koli fizične osebe. Taki nadaljnji prenosi so lahko dovoljeni zlasti, če je mednarodna organizacija ali tretja država zajeta v sklepu Komisije o ustreznosti na podlagi člena 36 Direktive (EU) 2016/680 ali ustreznih zaščitnih ukrepih za varstvo osebnih podatkov, ki zajemajo nadaljnje prenose ter ki so zagotovljeni z mednarodnim sporazumom, sklenjenim na podlagi člena 218 PDEU med Unijo in zadevno mednarodno organizacijo ali tretjo državo, ali sporazumom o sodelovanju, na podlagi katerega je dovoljena izmenjava operativnih osebnih podatkov med Agencijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo, če je bil sklenjen pred datumom začetka uporabe pravnega akta o ustanovitvi zadevne Agencije;

               (j)Sporazum mora zagotoviti sistem nadzora, ki ga glede Interpolove uporabe teh osebnih podatkov izvaja en ali več neodvisnih organov, odgovornih za varstvo podatkov ter z učinkovitimi pooblastili za preiskovanje in posredovanje. Neodvisni organ ali organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Sporazum mora določati dolžnost sodelovanja med nadzornimi organi Interpola na eni strani in ustrezno agencijo EU ali organom države članice na drugi strani;

               (c)Sporazum o sodelovanju mora zagotoviti učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta medsebojno dogovorjena pravila;

               (d)Sporazum o sodelovanju mora vsebovati določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine;

               (e)Sporazum o sodelovanju mora vključevati določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma;

               (f)Sporazum o sodelovanju mora biti enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in bi moral v ta namen vključevati jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi med Evropsko unijo ter Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007
                  1
                določa možnost odobritve dostopa do trga Unije ekološkim proizvodom iz tretjih držav, katerih sistemi ekološke pridelave in nadzora so bili priznani kot enakovredni sistemom v Uniji. To priznanje enakovrednosti tretjih držav bi bilo treba podeliti s trgovinskimi sporazumi med Unijo in zadevnimi državami.

                     2

                     3
                  V skladu z Uredbo (EU) 2018/848, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2020/1693, priznanja za namen enakovrednosti, podeljena na podlagi člena 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, prenehajo veljati 31. decembra 2026. Priznanja, podeljena Argentini, Avstraliji, Kanadi, Kostariki, Indiji, Izraelu, Japonski, Novi Zelandiji, Republiki Koreji, Tuniziji in Združenim državam Amerike, bodo torej nehala veljati na navedeni datum.

               Da se zagotovi kontinuiteta trgovinskih tokov na področju ekoloških proizvodov z navedenimi partnerji po letu 2026, je treba izpogajati nova priznanja enakovrednosti v obliki trgovinskih sporazumov.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  S spodbujanjem trgovine z ekološkimi proizvodi prek dvostranskih sporazumov predlog prispeva k splošnemu cilju „močnejše EU v svetu“.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  S spodbujanjem trgovine z ekološkimi proizvodi prek dvostranskih sporazumov predlog prispeva k splošnemu cilju „močnejše EU v svetu“. Poleg tega bodo ti sporazumi s spodbujanjem trgovine z ekološkimi proizvodi prispevali tudi k cilju zelenega dogovora glede sodelovanja z mednarodnimi partnerji za izboljšanje globalnih okoljskih standardov.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Kot pravna podlaga za ta predlog se navede člen 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

               V skladu s členom 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki so v izključni pristojnosti EU.

               •Sorazmernost

               Priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti.

               •Izbira instrumenta

                  Edini razpoložljivi instrument za dosego tega cilja je mednarodni sporazum. Zato je potrebno pooblastilo za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

               Ni relevantno.

               •Posvetovanja z deležniki

               Veliko posvetovanj z deležniki je bilo opravljenih v okviru reforme uredbe o ekološki pridelavi. Takrat je bilo organiziranih več sestankov in srečanj za dialog s civilno družbo.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

               Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ocena učinka je bila izvedena v okviru reforme uredbe o ekološki pridelavi, iz katere izhaja Uredba (EU) 2018/848, na kateri temelji ta predlog.

               •Primernost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

               Priporočilo je skladno s Pogodbama EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Ni relevantno.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

               Ta predlog pooblašča Komisijo, da se v imenu Unije pogaja o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi z Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike. V Prilogi k predlogu so določene pogajalske smernice, ki jih mora upoštevati Komisija, in naveden posebni odbor, s katerim se mora posvetovati med pogajanji.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi med Evropsko unijo ter Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Člen 45(1)(b)(ii) Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta
                  4
                v povezavi s členom 47 navedene uredbe določa možnost odobritve dostopa do trga Unije ekološkim proizvodom iz tretjih držav, ki so bile v okviru trgovinskega sporazuma priznane kot države s sistemom pridelave, ki izpolnjuje enake cilje in načela z uporabo pravil, ki zagotavljajo enako raven zagotavljanja skladnosti kot pravila Unije.

               (2)V skladu s členom 48 Uredbe (EU) 2018/848, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2020/1693 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , priznanje za namen enakovrednosti tretjih držav na podlagi člena 33(2) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007
                  6
                preneha veljati 31. decembra 2026. Zato je treba začeti pogajanja za sklenitev ustreznih sporazumov z zadevnimi tretjimi državami.

               (3)Trgovino z ekološkimi proizvodi med Unijo in Švico ureja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi
                  7
               . Zaradi preglednosti je bila Švica vključena v Prilogo III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008
                  8
               . Priloga 9 k navedenemu sporazumu določa mehanizem za posodobitev sporazuma v primeru sprememb zakonov in predpisov ene od pogodbenic. Zato ni treba začeti pogajanj s Švico.

               (4)Čile je priznan kot enakovredna tretja država s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi
                  9
               . Zaradi jasnosti je bil Čile vključen v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Člena 3 in 4 navedenega sporazuma določata možnost prilagoditve priznanja v primeru sprememb zakonov in predpisov ene od pogodbenic. Zato ni treba začeti pogajanj s Čilom.

               (5)Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani
                  10
                je vzpostavil vzajemno priznanje enakovrednosti obstoječe zakonodaje o ekološki pridelavi in nadzornega sistema obeh pogodbenic Sporazuma. Člen 3(3) Priloge TBT-4 o ekoloških proizvodih določa, da glede na to, da se Uredba (EU) 2018/848 uporablja od 1. januarja 2022, vsaka pogodbenica do 31. decembra 2023 ponovno oceni priznanje enakovrednosti. Zato ni treba začeti pogajanj z Združenim kraljestvom.

               (6)Zato je primerno Komisijo pooblastiti za začetek pogajanj za sklenitev ustreznih sporazumov z Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike.

               (7)Da se Uniji omogoči nadaljevanje vzajemnih odnosov s tretjimi državami glede trgovine z ekološkimi proizvodi, je primerno določiti pogajalske smernice za sporazume, ki Uniji in zadevni tretji državi omogočajo priznanje enakovrednosti njunih standardov ekološke pridelave in nadzornih sistemov –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi z Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju [s][z] [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 150, 14.6.2018, str. 10.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2020/1693 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe (UL L 381, 13.11.2020, str. 1).

                     (3)

                        Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 10).

                     (5)

                        Uredba (EU) 2020/1693 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe (UL L 381, 13.11.2020, str. 1).

                     (6)

                        Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

                     (7)

                        UL L 114, 30.4.2002, str. 132.

                     (8)

                        Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

                     (9)

                        UL L 331, 14.12.2017, str. 4.

                     (10)

                        UL L 444, 31.12.2020, str. 14.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi med Evropsko unijo ter Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumih o trgovini z ekološkimi proizvodi med
                  Evropsko unijo ter Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike

               1.Komisija lahko začne pogajanja z Argentino, Avstralijo, Kanado, Kostariko, Indijo, Izraelom, Japonsko, Novo Zelandijo, Republiko Korejo, Tunizijo in Združenimi državami Amerike za sklenitev uravnoteženih sporazumov o enakovrednosti standardov ekološke pridelave in nadzornih sistemov.

               2.Cilj pogajanj je olajšati trgovino z ekološkimi proizvodi na podlagi vzajemnosti in obojestranske koristi.

               3.Pogajanja zadevajo proizvode iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2018/848, ki so pridobljeni ali proizvedeni na ozemlju Unije in na ozemlju zadevne tretje države.

               4.Komisija si prizadeva doseči visoko raven spoštovanja ciljev in načel ekološke pridelave ter visoko raven zanesljivosti nadzornega sistema, vključno s spremljanjem njegove uporabe, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/848.

               5.Komisija si prizadeva zaščititi izraze, njihove izpeljanke ali pomanjševalnice in logotip Unije, ki se sklicujejo na ekološko pridelavo, da bi se uporabljali zgolj pri označevanju proizvodov v skladu z Uredbo (EU) 2018/848.

               6.Komisija upošteva načela in pravila pridelave iz smernic Codex Alimentarius CAC/GL 32.

               7.Če v pogajalskih smernicah za sporazum o prosti trgovini z zadevno tretjo državo ni določeno drugače, Komisija uporabi te pogajalske smernice za določbe o trgovini z ekološkimi proizvodi pri obravnavi vprašanj v zvezi s trgovino z ekološkimi proizvodi v trenutnih ali prihodnjih pogajanjih med Unijo in tretjimi državami o sporazumu o prosti trgovini.

               8.Komisija med pogajanji na podlagi teh pogajalskih smernic upošteva zlasti načela in mehanizme Pogodbe o delovanju Evropske unije in obveznosti, ki izhajajo iz pravil Svetovne trgovinske organizacije.

               9.Sporazum določa, da pogodbenice v primeru nezadostnega upravnega sodelovanja ali upravljanja sprejmejo ustrezne ukrepe.

               10.Komisija pred začetkom pogajanj z zadevnimi tretjimi državami obvesti posebni odbor iz člena 3.