title: Priporočilo Sveta (EU) 2015/1029 z dne 19. junija 2015 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

text:
               30.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 163/55

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2015/1029
   z dne 19. junija 2015
   za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Združenem kraljestvu
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)

               V skladu z odstavkom 4 Protokola št. 15 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, za Združeno kraljestvo ne velja obveznost izogibanja čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju iz člena 126(1) PDEU, razen če prevzame euro. Odstavek 5 navedenega protokola določa, da si mora Združeno kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (3)

               Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (4)

               Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (1) izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do proračunskega leta 2009/2010 (2).

               (5)

               V skladu s členom 104(8) PES je Svet 27. aprila 2009 sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. julija 2008 (3). Svet je 2. decembra 2009 izdal revidirana priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, v katerih je Združenemu kraljestvu priporočil, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do proračunskega leta 2014/2015. Komisija je 6. julija 2010 ugotovila, da je na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2010 Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, in menila, da nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem zato ni potrebno.

               (6)

               Svet je 19. junija 2015 v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da Združeno kraljestvo v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015 ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009.

               (7)

               V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja v danem roku. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.

               (8)

               V skladu s posodobljeno napovedjo Komisije iz pomladi 2015 (4) se po rasti v višini 2,8 % v letu 2014/2015 (5) pričakuje povečanje realnega BDP za 2,4 % v letu 2015/2016 in za 2,1 % v letu 2016/2017. K rasti v obeh letih največ prispeva domače povpraševanje. Zasebna potrošnja naj bi se v obdobju, ki ga zajema napoved, ob vedno hitrejši rasti nominalnih plač in še naprej nizki inflaciji postopoma okrepila. Inflacija je z najvišje vrednosti 5,2 % septembra 2011 naglo upadala in je v prvem trimesečju leta 2015 dosegla 0,1 %. Ob upoštevanju letne ocene v višini 0,4 % se bo v zadnjem trimesečju leta 2015 po pričakovanjih povečala na 1,1 %, v letu 2016 pa na 1,6 %. Po napovedih naj bi se naložbe od leta 2014 nekoliko zmanjšale, vendar bi ostale razmeroma velike zaradi ugodnih kreditnih pogojev, solidnih dobičkov podjetij in močnega povpraševanja. Sektor zunanje trgovine bo po predvidevanjih še naprej negativno vplival na rast, vendar v manjši meri, saj se za euroobmočje, ki je največji trgovinski partner Združenega kraljestva, obeti izboljšujejo. Stopnja zaposlenosti je visoka: stopnja brezposelnosti naj bi v letu 2015 padla na 5,4 %, v letu 2016 pa na 5,3 %.

               (9)

               Javnofinančni primanjkljaj se je z najvišje vrednosti 10,9 % BDP v letu 2009/2010 zmanjšal na 5,2 % BDP v letu 2014/2015. Strukturni saldo se je v istem obdobju zmanjšal z 8,0 % BDP na 4,7 % BDP. Povprečno letno izboljšanje strukturnega napora je med letoma 2010/2011 in 2014/2015 znašalo 0,7 %. Po prilagoditvi za učinek razlike v potencialni rasti proizvodnje med trenutno napovedjo in napovedjo, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009, ter za učinek gibanja prihodkov v primerjavi s standardno elastičnostjo pri rasti BDP, povprečen letni prilagojeni strukturni napor v obdobju po ocenah znaša 1,1 % BDP. Velika večina ukrepov za konsolidacijski načrt v višini 2,5 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015 je bila določena v izrednem proračunu iz junija 2010. Nekaj več kot četrtina jih je bila davčnih ukrepov, pri preostalih treh četrtinah pa je šlo za zmanjšanje porabe. Preostala konsolidacija javnih financ v višini približno 1 % BDP je bila izvedena prek dveh proračunskih napovedi pred proračunom iz junija 2010 ter poznejših proračunov in jesenskih napovedi do novembra 2014. Prišlo je do nekaterih premikov med tekočo in investicijsko porabo, obdobje konsolidacije pa je bilo podaljšano do leta 2018/2019.

               (10)

               Bruto javnofinančni dolg se je z 42,7 % BDP v letu 2007/2008 povečal na 88,4 % BDP v letu 2014/2015, kar pomeni, da je že ves čas od leta 2009/2010 nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. K temu povečanju dolga so prispevale dinamika primarnega primanjkljaja in intervencije v finančnem sektorju, s katerimi sta bili učinkovito nacionalizirani dve banki. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se delež javnega dolga v BDP le nekoliko dodatno povečal. Obenem bi zunajbilančne postavke, povezane z intervencijami v finančnem sektorju, lahko pozitivno vplivale na prihodnje gibanje dolga.

               (11)

               Ker je nominalni primanjkljaj v letu 2014/2015 znašal 5,2 % BDP, Združeno kraljestvo ni odpravilo čezmernega primanjkljaja do roka iz priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. To je bilo posledica nezadostnega ukrepanja in veliko neugodnejšega izhodiščnega položaja glede rasti, saj je bila rast BDP v letu 2008/2009 popravljena navzdol za 1,0 odstotne točke na – 2,3 %. Revidirano priporočilo za Združeno kraljestvo v skladu s členom 126(7) PDEU, v katerem je določen nov rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, je upravičeno v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast.

               (12)

               Zaradi negotovosti v zvezi z gospodarskimi in proračunskimi gibanji bi bilo treba priporočeni proračunski cilj za zadnje leto v obdobju odprave primanjkljaja določiti na raven, ki je nekoliko nižja od referenčne vrednosti iz Pogodbe, da se zagotovi učinkovita in trajna odprava primanjkljaja v zahtevanem roku.

               (13)

               Če bi se Združenemu kraljestvu odobrilo eno dodatno leto, kar je splošno pravilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97, bi bilo za Združeno kraljestvo to preveč zahtevno, saj bi pomenilo prilagoditev nominalnega primanjkljaja v višini 2,2 % BDP. Takšna prilagoditev v letu 2015/2016 bi lahko znatno vplivala na nedavno okrepitev rasti realnih plač, kar bi imelo negativne posledice za rast. Poleg tega bi zahtevala izvedbo dodatnih ukrepov v zelo kratkem času. Na podlagi posodobljene napovedi Komisije iz pomladi 2015 bi takšna prilagoditev zelo negativno vplivala na gospodarsko rast. Zato se zdi primerno Združenemu kraljestvu podaljšati rok za odpravo čezmernega primanjkljaja za dve leti.

               (14)

               Odobritev dveh dodatnih let za odpravo čezmernega primanjkljaja bi pomenila določitev vmesnih ciljev za nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP v letu 2015/2016 in 2,7 % BDP v letu 2016/2017. Izboljšanje strukturnega proračunskega salda, ki ga pomenita ta cilja, znaša 0,5 % BDP v prvem letu in 1,1 % BDP v drugem. Osnovni scenarij je posodobljena pomladanska napoved Komisije iz leta 2015, ki vključuje že prej napovedane diskrecijske ukrepe v višini 1,4 % BDP v letih 2015/2016 in 2016/2017, pri približno treh četrtinah teh ukrepov pa gre za zmanjšanje odhodkov. Ta prilagoditvena pot zagotavlja zadosten varnostni razmik glede na referenčno vrednosti za primanjkljaj v višini 3 % BDP in je po predvidevanjih najmanj škodljiva za rast, obenem pa omogoča skladnost z minimalnim letnim strukturnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP. Za uresničitev teh ciljev mora Združeno kraljestvo v celoti in pravočasno izvesti ukrepe, napovedane do vključno proračuna za leto 2015, pri čemer morajo biti morebitne spremembe sedanjih načrtov fiskalno nevtralne; v tem primeru ne bodo poleg napovedanih potrebni nobeni dodatni ukrepi –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               (1)

               Združeno kraljestvo bi moralo najpozneje do leta 2016/2017 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

               (2)

               Združeno kraljestvo bi moralo v letu 2015/2016 doseči nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP, v letu 2016/2017 pa v višini 2,7 % BDP, kar bi glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 moralo ustrezati izboljšanju strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2015/2016 in 1,1 % BDP v letu 2016/2017.

               (3)

               Združeno kraljestvo bi moralo v celoti izvesti vse ukrepe za konsolidacijo, vključene v vse proračune in jesenske napovedi do vključno proračuna za leto 2015, da doseže priporočeni strukturni napor, pri čemer morajo biti morebitne spremembe sedanjih načrtov fiskalno nevtralne. Združeno kraljestvo bi moralo v prihodnjem pregledu porabe podrobneje opredeliti zmanjšanje odhodkov. Zmanjšanje odhodkov je nujno za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016/2017.

               (4)

               Združeno kraljestvo bi moralo pospešiti zmanjševanje nominalnega primanjkljaja v letih 2015/2016 in 2016/2017, če bodo gospodarski, finančni in proračunski pogoji boljši od trenutno pričakovanih. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Zlasti bi se bilo treba izogniti nadaljnjemu zmanjšanju naložb v osnovna sredstva.

               (5)

               Svet je določil rok 15. oktober 2015, do katerega mora Združeno kraljestvo (i) sprejeti učinkovite ukrepe ter (ii) v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.

         Poleg tega bi morali organi Združenega kraljestva (i) izpolniti obveznost določitve srednjeročnega proračunskega cilja iz Pakta za stabilnost in rast ter (ii) izvesti načrtovane reforme za zvišanje starostne meje za upokojitev in tako prispevati h krepitvi dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
   Nazadnje bi moralo Združeno kraljestvo za zagotovitev uspešnosti strategije konsolidacije javnih financ slednjo podpreti tudi s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, naslovljenimi na Združeno kraljestvo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki zadevajo preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.
   To priporočilo je naslovljeno na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

      V Luxembourgu, 19. junija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

      (2)  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo, so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm.

      (3)  Odločba Sveta 2009/409/ES z dne 27. aprila 2009 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe, ali je Združeno kraljestvo na podlagi Priporočila Sveta z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 104(7) sprejelo učinkovite ukrepe (UL L 132, 29.5.2009, str. 11).

      (4)  Rast BDP v prvem trimesečju leta 2015 je bila objavljena po zaključku pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015, zato ta ocena učinkovitih ukrepov temelji na posodobljeni napovedi.

      (5)  Objavljena pomladanska napoved vsebuje le podatke za koledarska leta. Vrednosti za proračunska leta se izračunajo na podlagi četrtletnih podatkov iz objavljenih napovedi.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2016/136 z dne 28. januarja 2016 o izvajanju ukrepov za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 25/67

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/136
   z dne 28. januarja 2016
   o izvajanju ukrepov za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 271)

   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Davčni sporazumi so pomembni za spodbujanje učinkovitosti čezmejne trgovine, ker povečujejo varnost davčnih zavezancev pri njihovih mednarodnih poslih. Države pogodbenice s sklenitvijo davčnega sporazuma soglašajo z medsebojno podelitvijo pravic do obdavčenja v izogib dvojni obdavčitvi, s čimer se spodbujata gospodarska dejavnost in rast. Namen davčnih sporazumov ni ustvarjanje priložnosti za neobdavčenje ali znižano obdavčenje z izbiranjem najugodnejšega sporazuma ali drugimi strategijami zlorabe, ki so v nasprotju s tovrstnimi dogovori in znižujejo davčne prihodke držav pogodbenic. Evropska komisija v celoti podpira prizadevanja za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov.

               (2)

               Po objavi poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o ukrepih proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS) februarja 2013 so OECD in države skupine G20 septembra 2013 sprejele akcijski načrt v 15 točkah za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Na podlagi skupnega dela sta bili oktobra 2015 objavljeni končni poročili o ukrepu 6 (preprečevanje podeljevanja ugodnosti davčnih sporazumov v neprimernih okoliščinah) in 7 (preprečevanje umetnega izogibanja statusu stalne poslovne enote). Obe poročili predlagata spremembe k vzorčni konvenciji OECD in njihovo vključitev v večstranski instrument, s katerim se bodo uresničevali rezultati obravnave vprašanj v zvezi z davčnimi sporazumi v okviru projekta OECD in skupine G20, do konca leta 2016. Skupaj naj bi spremembe, predlagane v obeh poročilih, državam omogočile, da odpravijo težave z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička v okviru davčnih sporazumov.

               (3)

               V končnem poročilu o ukrepu 6 je kot pomemben vir težav z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička opredeljena zloraba davčnih sporazumov, zlasti izbiranje najugodnejšega davčnega sporazuma. Kot rešitev se predlaga pristop, ki temelji na različnih vrstah zaščitnih ukrepov zoper tovrstno zlorabo določb sporazumov in določeni meri prožnosti glede njihove uporabe. Poleg poskusa pojasnitve, da namen davčnih sporazumov ni ustvarjanje priložnosti za dvojno neobdavčenje, poročilo med drugim priporoča, da se v večstranski instrument vključi splošno pravilo o preprečevanju zlorab na podlagi „testa glavnega namena“ transakcij ali ureditev.

               (4)

               Končno poročilo o ukrepu 7 kot najpogostejše strategije za umetno izogibanje davčni zavezanosti na podlagi stalne poslovne enote izpostavlja zlasti dogovore o zastopništvu in uporabo posameznih izjem od opredelitve stalne poslovne enote. Kar zadeva sklepanje prodajnih pogodb, dogovori o zastopništvu navadno izkoriščajo relativno formalen pristop iz člena 5(5) vzorčne konvencije OECD. Posamezne izjeme od opredelitve stalne poslovne enote, ki se uporabljajo za pripravljalne ali pomožne dejavnosti, je mogoče zlorabiti s strategijami, ki temeljijo na razdrobljenih dejavnostih, poleg tega pa ne ustrezajo najbolje poslovnim modelom v digitalnem gospodarstvu. V poročilu se zato predlaga sprememba člena 5 vzorčne konvencije OECD, da bi se povečala njena odpornost pred umetnimi strukturami za izogibanje njeni uporabi.

               (5)

               Za dobro delovanje notranjega trga je bistveno, da so države članice sposobne voditi učinkovite davčne sisteme in preprečevati neupravičeno erozijo davčnih osnov zaradi nenamernega neobdavčenja in zlorab ter da rešitve, namenjene zaščiti njihovih davčnih osnov, ne ustvarjajo nepotrebnih neusklajenosti in izkrivljanja trga.

               (6)

               Prav tako je pomembno, da so ukrepi, s katerimi države članice uresničujejo zaveze na področju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, skladni z dogovorjenimi standardi po vsej Uniji, da se zagotovi pravna varnost za davčne zavezance in davčne uprave.

               (7)

               Z namenom zagotavljanja skladnosti s pravom EU je treba splošno pravilo o preprečevanju zlorab na podlagi testa glavnega namena, kot se predlaga v končnem poročilu o ukrepu 6, uskladiti s sodno prakso Sodišča Evropske unije kar zadeva zlorabo prava –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   1.   PREDMET UREJANJA IN PODROČJE UPORABE
   To priporočilo obravnava izvajanje ukrepov, ki so namenjeni preprečevanju zlorabe davčnih sporazumov, v državah članicah Evropske unije.
   2.   SPLOŠNO PRAVILO O PREPREČEVANJU IZOGIBANJA NA PODLAGI TESTA GLAVNEGA NAMENA
   Če države članice v davčne sporazume, ki jih sklenejo med sabo ali s tretjimi državami, vključijo test glavnega namena na podlagi splošnega pravila o preprečevanju izogibanja ter pri tem uporabijo predlogo iz vzorčne konvencije OECD, so pozvane, naj v sporazume vstavijo naslednjo spremembo:

      „Ne glede na ostale določbe te konvencije se ugodnosti v okviru te konvencije ne podelijo za postavko dohodkov ali kapitala, če je mogoče ob upoštevanju vseh relevantnih dejstev in okoliščin razumsko ugotoviti, da je bila pridobitev navedene ugodnosti glavni namen katere koli ureditve ali transakcije, ki je neposredno ali posredno privedla do te ugodnosti, razen če se ugotovi, da
            odraža pristno gospodarsko dejavnost ali da
          bi bila podelitev te ugodnosti v navedenih okoliščinah skladna s ciljem in namenom relevantnih določb te konvencije.“

   3.   OPREDELITEV STALNE POSLOVNE ENOTE
   Države članice so pozvane, da z davčnimi sporazumi, ki jih sklenejo med sabo ali s tretjimi državami, izvajajo in uporabljajo predlagane nove določbe člena 5 vzorčne konvencije OECD, da bi preprečile umetno izogibanje statusu stalne poslovne enote, kot je bilo zapisano v končnem poročilu o ukrepu 7 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.
   4.   SPREMLJANJE
   Države članice morajo Komisijo obvestiti o ukrepih, sprejetih za izpolnjevanje tega priporočila, in vseh spremembah takšnih ukrepov.
   Komisija bo objavila poročilo o izvajanju tega priporočila v treh letih po njegovem sprejetju.
   5.   NASLOVNIKI
   To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 28. januarja 2016

            Za Komisijo

         Pierre MOSCOVICI

            Član Komisije