title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 15. novembra 2007 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Central Bank of Cyprus (ECB/2007/12)

text:
               20.11.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 277/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 15. novembra 2007
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Central Bank of Cyprus
   (ECB/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: „Statut ESCB“) ter zlasti njegovega člena 27.1,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Glede na člen 1 Odločbe Sveta 2007/503/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Cipru 1. januarja 2008 (1) Ciper sedaj izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Cipra v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2008.

               (3)

               Na podlagi oddelka 60(1)(a) Zakona 34(I) iz leta 2007 o spremembah zakonov o centralni banki Central Bank of Cyprus iz let 2002 in 2003, ki bo začel veljati 1. januarja 2008, se letni računovodski izkazi centralne banke Central Bank of Cyprus revidirajo v skladu s členom 27 Statuta ESCB.

               (4)

               Central Bank of Cyprus je izbrala družbo PricewaterhouseCoopers Limited za svojega neodvisnega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2008 do 2012 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se PricewaterhouseCoopers Limited imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Central Bank of Cyprus za poslovna leta od 2008 do 2012.

      V Frankfurtu na Majni, 15. novembra 2007.

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 186, 18.7.2007, str. 29.


title: 2012/90/EU: Priporočilo Komisije z dne 14. februarja 2012 o smernicah glede oblike informacij za opredelitev partij gozdnega reprodukcijskega materiala in informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu

text:
               16.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 43/38

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 14. februarja 2012
   o smernicah glede oblike informacij za opredelitev partij gozdnega reprodukcijskega materiala in informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu
   (2012/90/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 13 Direktive Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (1) določa informacije, ki jih je treba uporabljati za opredelitev vsake partije gozdnega reprodukcijskega materiala. Poleg tega člen 14 navedene direktive določa informacije, ki jih je treba navesti na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu. Pravila o obliki teh informacij pa niso bila določena.

               (2)

               Zato se v Uniji znatno razlikuje oblika informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu. Več držav članic in zainteresiranih strani je sporočilo, da zainteresirane strani, ki so vključene v trgovino med državami članicami, zaradi uporabe različnih jezikov in oblik informacij dobaviteljevih oznak ali dokumentov pogosto ne razumejo enako.

               (3)

               Direktiva 1999/105/ES pa ne zajema pravne osnove, ki bi Komisiji omogočila oblikovati pravno zavezujoče določbe o uskladitvi dobaviteljeve oznake ali dokumenta, da bi se navedene težave zmanjšale. Zato je ustrezno sprejeti smernice s priporočili glede oblike informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu, kar bi olajšalo njihovo razumevanje v vseh državah članicah.

               (4)

               V skladu s členom 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1598/2002 z dne 6. septembra 2002 o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 1999/105/ES glede zagotavljanja medsebojne upravne pomoči s strani uradnih organov (2), kadar gozdni reprodukcijski material potuje iz ene države članice v drugo, uradni organ države članice, v kateri ima sedež dobavitelj, priskrbi informacije uradnemu organu države članice, v kateri ima sedež prejemnik. Te informacije se posredujejo z „obvestilom“ v standardizirani obliki, ki vključuje uporabo usklajene kode za opredelitev različnih enot, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

               (5)

               Glede na to, da ni bilo sporočenih nobenih težav glede uporabe tega „obvestila“ in da je nekaj informacij iz člena 14 Direktive 1999/105/ES, ki jih je treba navesti na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu, navedenih tudi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1598/2002 za „obvestilo“, je ustrezno priporočiti uporabo številčne kode za opredelitev različnih enot na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu, podobne kodi iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1598/2002.

               (6)

               Zaporedje in vsebina kod iz teh smernic pa mora temeljiti na zahtevah glede trženja partij gozdnega reprodukcijskega materiala in vsebini dobaviteljeve oznake ali dokumenta iz členov 13 in 14 Direktive 1999/105/ES.

               (7)

               Te smernice morajo upoštevati razlike iz uvodne izjave 2, da se olajšata trgovina in izmenjava informacij.

               (8)

               Nacionalni ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s tem priporočilom, morajo biti tudi pregledni in sorazmerni z zadanim ciljem –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Pri oblikovanju nacionalnih ukrepov glede oblike informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu iz člena 14 Direktive 1999/105/ES, morajo države članice upoštevati smernice iz Priloge k temu priporočilu.

               2.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 14. februarja 2012

            Za Komisijo

         John DALLI

            Član Komisije

      (1)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

      (2)  UL L 240, 7.9.2002, str. 39.

      PRILOGA
      A.   Splošna načela za uvedbo nacionalnih ukrepov

      1.   Preglednost

      Nacionalne ukrepe glede oblike informacij na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu za trženje gozdnega reprodukcijskega materiala je treba oblikovati v sodelovanju z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi in pregledno. Države članice morajo zagotoviti tudi sodelovanje z drugimi državami članicami, da prispevajo k zmanjšanju težav zainteresiranih strani zaradi različnih oblik teh informacij.
      2.   Sorazmernost

      Nacionalni ukrepi, sprejeti v skladu s tem priporočilom, morajo biti sorazmerni z zadanim ciljem, in sicer olajšanjem razumevanja informacij v različnih oblikah in jezikih. Ti ukrepi morajo preprečiti kakršna koli nepotrebna bremena za lastnike gozdov in drevesnic.
      Pri izbiri ukrepov je treba upoštevati regionalne in lokalne omejitve ter značilnosti, kot so oblika in velikost podjetij dobavitelja in uporabnika, dostop do trgov ter lokalne in nacionalne prakse upravljanja ter prakse upravljanja Unije in dobaviteljev. Ukrepi morajo biti sorazmerni s stopnjo trgovine glede na regionalne in nacionalne posebnosti ter s posebnimi lokalnimi potrebami gozdnega reprodukcijskega materiala. Ti ukrepi se lahko sprejmejo kot nacionalna pravila, priporočila ali smernice, namenjene dobaviteljem gozdnega reprodukcijskega materiala.
      B.   Identifikacijske kode, ki ustrezajo zadevnim enotam dobaviteljeve oznake ali dokumenta

      Enote na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu je treba podati tako, kot so navedene v levem stolpcu spodnje preglednice, in sicer po zaporedju iz členov 13 in 14 Direktive 1999/105/ES. Kadar je ustrezno, se lahko v točki C doda nekaj enot, in sicer za namene sledljivosti in obveščanja.
      Usklajene identifikacijske številke je treba uporabljati in podajati s številkami in kodami iz desnega stolpca spodnje preglednice, služijo pa kot številčni prevodi ustreznega besedila iz levega stolpca. Ker so te številke namenjene olajšanju pridobivanja in prepoznavanja informacij, jih je tem informacijam treba dodati brez opustitve v celoti izpisanih ali skrajšanih besed iz levega stolpca, ki se navadno uporabljajo na dobaviteljevih oznakah ali dokumentih.
      Ustrezno usklajeno identifikacijsko kodo je treba zapisati v krepkem tisku pred vsako enoto na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu.

                  Številka na dobaviteljevi oznaki ali dokumentu

                  A.   Zahteve iz člena 13 Direktive 1999/105/ES

                  koda in številka glavnega spričevala

                     3

                  botanično ime

                     6

                  kategorija

                                 8a

                              „znanega izvora“

                                 8b

                              „izbran“

                                 8c

                              „kvalificiran“

                                 8d

                              „testiran“

                  namen

                                 10a

                              „večnamensko gozdarstvo“

                                 10b

                              „drugo“

                  tip izhodiščnega materiala

                                 9a

                              „skupina semenjakov“

                                 9b

                              „sestoj“

                                 9c

                              „semenska plantaža“

                                 9d

                              „starši družine“

                                 9e

                              „klon“

                                 9f

                              „mešanica klonov“

                  registrska številka ali identifikacijska koda za provenienčno območje

                     11

                  provenienčno območje – za reprodukcijski material kategorij „znanega izvora“ in „izbran“ ali po potrebi drug reprodukcijski material

                     13

                  po potrebi oznaka, ali je material avtohton ali indigen ali neavtohton ali neindigen ali neznanega porekla

                                 12a

                              „avtohton/indigen“

                                 12b

                              „neavtohton/neindigen“

                                 12c

                              „neznanega porekla“

                  za semenski material leto dozoritve

                     17

                  starost sadilnega materiala, v obliki sadik ali potaknjencev, glede na to, ali je podrezan, presajen ali v kontejnerjih

                     16

                  tip sadilnega materiala, v obliki sadik ali potaknjencev, glede na to, ali je podrezan, presajen ali v posodah

                                 7a

                              „seme“

                                 7b

                              „deli rastlin“

                                 7c

                              „sadilni material (gole korenine)“

                                 7d

                              „sadilni material (posode)“

                  podatek, ali je gensko spremenjen

                                 18a

                              „da“

                                 18b

                              „ne“

                  B.   Zahteve iz člena 14 Direktive 1999/105/ES

                  številke glavnega spričevala, izdanega v skladu s členom 12 Direktive 1999/105/ES, ali sklic na drug dokument, ki je na voljo v skladu s členom 12(3) navedene direktive

                     3

                  ime dobavitelja

                     4

                  dobavljena količina

                     15

                  pri reprodukcijskem materialu kategorije „testiran“, katerega izhodiščni material je odobren v skladu s členom 4(5) Direktive 1999/105/ES, besede „začasno odobren“

                     8x

                  ali je bil material razmnožen vegetativno

                                 19a

                              „da“

                                 19b

                              „ne“

                     Pri semenih le za količine nad tistimi iz člena 14(4) Direktive 1999/105/ES

                  čistost: utežni odstotek čistega semena, drugega semena in neaktivne snovi proizvoda, ki se trži kot partija semena

                     22

                  odstotek kalivosti čistega semena ali, kadar odstotka kalivosti ni mogoče ali ni smiselno oceniti, ocenjen odstotek vitalnosti, z navedbo uporabljene metode

                     23

                  teža 1 000 čistih semen

                     24

                  število kalivih semen na kilogram proizvoda, ki se trži kot seme, ali, kadar števila kalivih semen ni mogoče ali ni smiselno oceniti, število vitalnih semen na kilogram

                     25

                     Pri Populus spp. (del rastlin)

                  razred stebelnih potaknjencev (EC 1/EC 2)

                     26

                  razred šib (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Možne dodatne enote za namene sledljivosti in obveščanja

                  dobaviteljeva številka dokumenta

                     1

                  notranja (dobaviteljeva) številka partije

                     1a

                  datum pošiljke gozdnega reprodukcijskega materiala

                     2

                  celoten naslov dobavitelja

                     4

                  ime in naslov prejemnika

                     5

                  država provenienčnega območja ali lokacije

                     13

                  poreklo izhodiščnega materiala, če je neavtohton ali neindigen

                     14


				|

		52013DC0391

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Malti /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja na Malti
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s členom 126
Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo
čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je [21. junija 2013]
v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da ima Malta čezmeren
javnofinančni primanjkljaj.
(4)       V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] mora Svet poleg tega na zadevno
državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje
čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora
biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna
država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega
primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo
čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski
cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu
z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično
prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, in sicer za
vsaj 0,5 % BDP. Poleg tega mora v skladu s členom 2 Uredbe Sveta
(ES) št. 1467/97, ki opredeljuje zahtevo glede merila dolga,
proračunski cilj, priporočen za zadnje leto obdobja zmanjševanja
dolga zagotoviti, da se razlika med deležem dolga glede na BDP in 60‑odstotno
referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjša v dveh letih po zmanjšanju
čezmernega primanjkljaja, na podlagi napovedi Komisije.
(5)       V skladu z napovedmi Komisije
iz pomladi 2013 naj bi primanjkljaj tudi v letih 2013 in 2014 presegal
referenčno vrednost, in sicer naj bi znašal 3,7 % oziroma 3,6 %
BDP. Te proračunske napovedi temeljijo na trenutnih politikah, tako da
vključujejo proračun za leto 2013, ki ga je parlament potrdil
aprila 2013 in ki vključuje ekspanzivne ukrepe tako na strani
prihodkov kot na strani odhodkov, pa tudi že načrtovano dokapitalizacijo
družbe Air Malta (0,6 % BDP), z učinkom na povečanje neto
primanjkljaja v višini 0,3 % BDP. Ekspanzivni ukrepi so le delno izravnani
s povišanjem trošarin, izterjavo neplačanih davkov, zmanjšanjem odhodkov
in višjimi socialnimi prispevki na podlagi pokojninske reforme leta 2006. Poleg
tega se bo prispevek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, kot jih je
opredelila Komisija, h konsolidaciji po letu 2012 močno zmanjšal. Ker se
bo primarni primanjkljaj v letih 2013 in 2014 po pričakovanjih nadaljeval,
se bo javnofinančni dolg v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 še
povečal na 73,9 % BDP leta 2013 in na 74,9 % BDP leta 2014. V
letih 2015 in 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj ostal nad
referenčno vrednostjo 3 % BDP, delež dolga glede na BDP pa naj bi se
do leta 2016 povečal na 75,6 % BDP.
(6)       V skladu z Uredbo Sveta (ES)
št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj zmanjšati v letu po tem, ko
je bil ugotovljen njegov obstoj, razen v posebnih okoliščinah. V skladu s
tem je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2014. Za verodostojen
in vzdržen potek prilagoditve bo morala Malta v letu 2013 doseči nominalni
javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v
višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda
v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. Cilj za leto
2014 zagotavlja, da se bo razlika med deležem dolga glede na BDP in 60‑odstotno
referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjšala v dveh letih po zmanjšanju
čezmernega primanjkljaja. Da bi dosegla navedena strukturna cilja, bi
morala Malta poleg ukrepov, ki so že vključeni v osnovni scenarij, v letu 2013
sprejeti dodatne ukrepe za konsolidacijo v vrednosti približno 0,4 % BDP,
v letu 2014 pa v vrednosti okrog 0,75 % BDP. Ti cilji upoštevajo potrebo
po izravnavi negativnih sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na
javne finance zaradi njenega učinka na rast BDP. Osnovni scenarij, na
katerem temelji ta potek prilagoditve, vključuje napoved Komisije iz
pomladi 2013 in jo razširja do leta 2016, pri čemer se opira na standardni
predpostavki o odpravi proizvodne vrzeli in o občutljivosti proračuna
na cikel, ne vključuje pa dodatne dokapitalizacije družbe Air Malta, ki se
v skladu s programom stabilnosti iz leta 2013 načrtuje za leto 2015. Zato
se predvideva, da dokapitalizacije ne bo ali pa se bo izravnala z nasprotnimi
ukrepi.
(7)       Fiskalni okvir Malte je
precej prožen, zaradi svojega nezavezujočega značaja in
kratkoročnega javnofinančnega načrtovanja pa ne zagotavlja
stabilnega fiskalnega položaja. Direktiva 2011/85/EU o proračunskih
okvirih še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo. Poleg tega bi morala
Malta v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za
spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter
zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v
euroobmočju določiti neodvisne organe za spremljanje skladnosti s
fiskalnimi pravili. Medtem ko je v programu stabilnosti naveden namen vlade, da
bo ustanovila fiskalni svet, pa konkretni načrti niso predloženi.
(8)       V skladu s členom 9(1)
Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013
o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov
proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega
primanjkljaja držav članic v euroobmočju bi morala Malta Komisiji in
Svetu skupaj s poročilom iz člena 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97
predložiti tudi program ekonomskega partnerstva.
(9)       Svet meni, da bi morali ukrepi
za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje
javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali bili usmerjeni k
povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko
rast –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Malta bi morala do leta 2014 odpraviti sedanji
čezmerni primanjkljaj.
(2)
Malta bi morala:
(a)
v letu 2013 doseči nominalni
javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v
višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda
v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. S takim
potekom prilagoditve bo nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014
mogoče zmanjšati pod referenčno vrednost 3 % BDP, hkrati pa
zagotoviti, da se bo raven bruto javnofinančnega dolga dovolj hitro
približala referenčni vrednosti 60 % BDP;
(b)
opredeliti in strogo izvajati ukrepe, ki so
potrebni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014, za
zmanjšanje primanjkljaja pa porabiti tudi vse nepričakovane prihodke.
(3)
Svet je določil 1. oktober kot rok, do
katerega mora Malta sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s
členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno
poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
Malto se poziva, da tudi po zmanjšanju
čezmernega primanjkljaja z ustrezno hitrostjo napreduje proti
srednjeročnemu cilju uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu,
tudi z izpolnjevanjem referenčne vrednosti za odhodke. Da se omejijo
tveganja pri izvrševanju proračuna, Svet Malto poziva, naj poveča učinkovitost
proračunskega okvira in izboljša spremljanje izvrševanja proračuna
skozi vse leto. Zlasti se Malto poziva, naj vzpostavi bolj zavezujoč
večletni fiskalni okvir, ki bo temeljil na pravilih. Poleg tega je treba v
skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta
in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje
in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje
zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju
okrepiti vlogo neodvisnih organov za spremljanje fiskalne politike.
Da se zagotovi uspeh strategije fiskalne
konsolidacije, se malteške organe poziva, naj jo podprejo s celovitimi
strukturnimi reformami v skladu s priporočili, ki jih je Svet naslovil na
Malto v okviru evropskega semestra, zlasti tistimi, ki se navezujejo na
preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.
To priporočilo je naslovljeno na
Republiko Malto.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0072

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2006–2009  /* SEK/2007/0072 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 23.1.2007SEC(2007) 72 konč.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2006–2009(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSPLOšNO OZADJEPakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Slovaške je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMAKomisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške, predloženo 1. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:1.  gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,2.  stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),3.  najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in4.  oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.Nedavna ekonomska in proračunska uspešnostSlovaška je uživala močno gospodarsko rast v zadnjih desetih letih. Vendar se niso izboljšali niti položaj na trgu dela niti regionalne razlike. Kljub temu da so se rezultati na trgu dela leta 2005 končno začeli izboljševati, je bila stopnja zaposlenosti s 54,2 % še vedno precej pod ciljem lizbonske strategije, ki znaša 70 %. Stopnja brezposelnosti je bila druga najvišja v EU in je leta 2005 znašala 16,3 %, zlasti je prizadela mlado populacijo. Glede regionalnih razlik še ni opaziti nobenih sprememb. Cene energije imajo še naprej relativno močan vpliv na inflacijo po HICP na Slovaškem, tako da lahko ogrozijo konvergenco inflacije v državi v razmerju do euroobmočja, zlasti ob upoštevanju negotovosti cen nafte. Pokojninska reforma iz leta 2005 je ublažila pritisk, povezan s staranjem prebivalstva, na dolgoročno vzdržnost javnih financ.Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za SlovaškoSvet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška na podlagi člena 104(6 ) čezmerni primanjkljaj. Istočasno je v skladu s členom 104(7) priporočil, naj se čezmerni primanjkljaj do leta 2007 zmanjša. Priporočeno je bilo zlasti, naj Slovaška do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa, da doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, da prizadevno izvaja ukrepe, predvidene v programu maja 2004, in pospeši fiskalno prilagajanje, če izvajanje strukturnih reform povzroči višjo rast od pričakovane v programu, zlasti z dodelitvijo vseh prihodkov, višjih od načrtovanih, za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja.Kot odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2007 je Komisija v Sporočilu Komisije z dne 22. decembra 2004, na podlagi takrat razpoložljivih podatkov in ukrepov, natančno opredeljenih v proračunu za leto 2005, zaključila, da je slovaška vlada učinkovito ukrepala za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005 do zastavljenega roka 5. novembra.Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programuSvet je 24. januarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet je bil mnenja, da „program sledi poteku prilagoditve primanjkljaja iz priporočil Sveta na podlagi člena 104(7)“. Svet je Slovaško pozval, naj „(i) v okviru dobrih rezultatov in možnosti za rast okrepi prizadevanja za strukturno proračunsko prilagoditev, da se pospeši doseganje srednjeročnega cilja in (ii) utrdi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države“.Ocena Komisije o nacionalnem programu reform oktobra 2006Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Slovaške, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 13. oktobra 2006. Nacionalni program reform Slovaške kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: razvijanje informacijske družbe, povečanje raziskav in razvoja ter inovacij, izboljšanje poslovnega okolja ter izboljšanje izobraževanja in zagotavljanja delovnih mest.Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] z decembra 2006) je pokazala, da Slovaška dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Kljub temu izzivi in potreba po nadaljnjih ukrepih ostajajo, zlasti na področjih mikroekonomije in zaposlovanja.Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Slovaški priporoča, da sprejme ukrepe na področju: raziskav in razvoja ter inovacije, vseživljenjskega učenja in reform v izobraževanju ter aktivnih politik na trgu dela za najbolj občutljive skupine.Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali je potek prilagajanja za njegovo dosego ustrezen; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |-  PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2006–2009SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:5.  Svet je [27. februarja 2007] proučil dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje od 2006 do 2009.6.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala s 6,6 % leta 2006 na 7,1 % leta 2007 in nato padla na 5,5 % in 5,1 % v prihodnjih letih 2008 in 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2006 in na uresničljivih predpostavkah o rasti v preostalem programskem obdobju. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne.7.  Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,4 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 4,2 % BDP. Boljši rezultat je posledica dosti večjega BDP in rasti zaposlovanja ter nižjih odhodkov za obresti in stroškov pokojninske reforme. Vendar so se nekateri dodatni prihodki, ki so nastali zaradi presenetljive rasti, porabili, namesto da bi se namenili za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja.8.  Kot v predhodni dopolnitvi je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa doseganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ do leta 2010, predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja za proračunski položaj strukturnega salda (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini -0,9 % BDP. Glede na program se mora objavljeni primanjkljaj postopoma zmanjšati s 3,7 % BDP v letu 2006 na 1,9 % BDP v letu 2009, primarni primanjkljaj pa z 1,9 % BDP v letu 2006 na 0,2 % BDP v letu 2009. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov glede na tekoče odhodke in odhodke iz kapitala (zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 3,25 odstotne točke BDP), kar je manj kot popolna izravnava z upadanjem v deležu prihodkov (1,5 odstotne točke). V primerjavi s predhodno dopolnitvijo novi program na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija.9.  Načrtuje se, da se bo strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal z okoli -3,5 % BDP v letu 2006 na okoli -2,5 % BDP v letu 2009. Tako kot v predhodni dopolnitvi je srednjeročni cilj za proračunsko stanje, predstavljen v programu, strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP, ki ga program ne namerava doseči v programskem obdobju, temveč do leta 2010. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.10.  Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Tveganja, ki izhajajo iz makroekonomskega scenarija, so na splošno nevtralna, medtem ko se zdi, da projekcije glede davkov na splošno temeljijo na previdnih predpostavkah. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov, toda program ne zagotavlja niti zadostnih podatkov o ukrepih, ki bi to podpirali (po letu 2007) niti zavezujočega srednjeročnega okvira za odhodke. Po drugi strani je Slovaška v zadnjih letih dosegla dobre rezultate, ne glede na to, da sta doseganje proračunskih ciljev olajšala rast, ki je bila višja od pričakovane, in črpanje sredstev EU, ki je bilo nižje od pričakovanega.11.  Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar bi bilo mogoče okrepiti potek prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju zmanjševanja, zlasti ob upoštevanju popravka predvidevanj rasti navzgor in obdobja ugodnih gospodarskih razmer. Videti je, da proračunska naravnanost v programu v prihodnjih letih ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Zdi se celo nezadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2010 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Treba je okrepiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer. Zlasti se med leti 2007 in 2009 pričakuje izboljšanje strukturnega salda le za okoli 0,75 % BDP, ko se pričakujejo ugodne gospodarske razmere .12.  Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 33,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,4 odstotne točke.13.  Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Slovaškem je manjši, kot je povprečje v EU, odhodki za pokojnine, na katere vplivajo nedavne pokojninske reforme, se višajo bolj omejeno kot v večini drugih držav. Začetno proračunsko stanje predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ tako prispeva k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.14.  Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Vendar pa zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, niso popolnoma skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti pa se, z izjemo izobraževanja, prednostni odhodki iz programa razlikujejo od ključnih izzivov iz nacionalnega programa reform. Poleg tega iz proračuna za leto 2007 in iz konvergenčnega programa ni vidna znatna podpora izobraževanju, ki je predvidena v nacionalnem programu.15.  Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.16.  Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].Splošni zaključek je, da je program je v skladu z zmanjšanjem preseženega primanjkljaja do leta 2007, vendar po tem letu predvideva omejeno napredovanje k srednjeročnemu cilju.Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004, se Slovaško poziva, da:i) izkoristi dobre možnosti za rast, da se okrepi strukturna prilagoditev in leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja z večjo rezervo in pospeši napredovanje k srednjeročnemu cilju ter(ii) utrdi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |COM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | ni podatkov |KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |COM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | ni podatkov |KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |COM nov. 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | ni podatkov |KP dec. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | ni podatkov |Javnofinančni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |COM nov. 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | ni podatkov |KP dec. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | ni podatkov |Javnofinančni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |COM nov. 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | ni podatkov |KP dec. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | ni podatkov |Ciklično prilagojeni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |COM nov. 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | ni podatkov |KP dec. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | ni podatkov |Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP dec. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |COM nov. 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | ni podatkov |KP dec. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | ni podatkov |Bruto javni dolg6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |COM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | ni podatkov |KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | ni podatkov |Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,8 % BDP v letu 2005; 0,1 % v letu 2006; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,9 % BDP v letu 2005 ter 0,1 % v letu 2006; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % in 5,2 %v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. 6Od oktobra 2006 Slovaška izvaja odločitev Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra. Javnofinančni podatki iz predhodne posodobitve so prilagojeni tako, da se omogoči primerjava z novo dopolnitvijo in napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Ni podatkov za javnofinančne odhodke glede na njihov namen za leto 2009.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/80

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/21)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Malte za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Malte za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malta ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)

               Malta je 17. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa še program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast po razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015 (6). V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje postopno zmanjševanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 1,6 % BDP v letu 2015 in nato na 0,2 % BDP v letu 2018. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se za čezmerni primanjkljaj lahko šteje, da je bil odpravljen v letu 2014. V skladu s programom za stabilnost vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj (strukturno uravnotežen proračunski položaj) dosežen do leta 2019, tj. eno leto po programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma zmanjšal na 61,2 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Obstaja tveganje določenega odstopanja od zahtevane prilagoditve v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. V letu 2015 se napoveduje izboljšanje strukturnega salda v višini 0,1 % BDP pod zahtevano raven. Čeprav je napovedana prilagoditev za leto 2016 v skladu z zahtevo, obstaja tveganje, da bo v letih 2015 in 2016 skupaj prišlo do določenega odstopanja. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato bodo v letih 2015 in 2016 potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Malta na splošno izpolnjevala določbe iz Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Dolgoročna vzdržnost javnih financ Malte je ogrožena, zlasti zaradi napovedanega povečanja odhodkov, povezanega s staranjem prebivalstva. Zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti se v pokojninski sistem uvaja zelo počasi, prav tako pa ni nobene specifične povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Malta se je z izzivi pokojninskega sistema soočila z ukrepi na trgu dela in uvedbo tretjega pokojninskega stebra, napovedala pa je tudi nadaljnje ukrepe politike v svojem nacionalnem programu reform, vendar ukrepov, s katerimi bi se korenito izboljšali vzdržnost in ustreznost sistema, Malta še ni napovedala niti izvedla. Strategija nacionalnega zdravstvenega sistema za leto 2014 se je že začela izvajati, njen namen pa je zagotoviti kar največjo učinkovitost zdravstvenega sistema in hkrati ohranjati finančno vzdržnost. To strategijo je treba spremljati.

               (10)

               Malta je sprejela ukrepe, s katerimi pomaga prebivalcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, zlasti s fiskalnimi spodbudami, nadaljnjim zagotavljanjem brezplačnega varstva otrok in uvedbo prilagodljivih delovnih ureditev. Hkrati pa večje povpraševanje po neformalni dolgotrajni oskrbi in pomanjkanje ustreznih znanj in spretnosti morda preprečujeta starejšim ženskam, da si na trgu dela poiščejo zaposlitev. Junija 2014 sta bili objavljeni nacionalna strategija za pismenost in strategija za predčasno opuščanje šolanja. Usklajevanje rezultatov izobraževanja s potrebami trga je še vedno v teku, čeprav oprijemljivih rezultatov še ni bilo videti.

               (11)

               Malta si prizadeva zagotoviti okvir za uporabo skladov tveganega kapitala in za lažji dostop do kapitalskih trgov, zlasti s pregledom sheme za zagonska podjetja Malta Enterprise in napovedanim programom semenskih naložb. V teku so tudi prizadevanja za ustanovitev razvojne banke. To strategijo je treba spremljati.

               (12)

               V pravo smer vodijo tudi prizadevanja Malte v boju proti davčnim utajam in pri spodbujanju izpolnjevanja davčnih obveznosti z okvirom za racionalizirano pobiranje prihodkov. Kljub trenutnim prizadevanjem je treba sprejeti konkretne ukrepe za hitrejšo uvedbo elektronskih plačil.

               (13)

               Postopki javnega naročanja so precej krajši zaradi uvedbe obveznega e-javnega naročanja in okrepitve ustreznih vladnih služb. Postopki bodo še krajši po izvršitvi napovedanih ukrepov, zlasti po zaposlitvi dodatnega osebja in uvedbi sistema za sledenje. Prevozni stroški imajo v malteškem gospodarstvu pomembno vlogo. Nedavno se je začela reforma prometnega sektorja, vendar vlada še vedno ni predstavila celovite prometne strategije.

               (14)

               Nacionalni program reform opredeljuje ukrepe za reformiranje pravosodnega sistema, ki presegajo ukrepe iz poročila o državi. Posledično je Malta dosegla nekaj napredka pri obravnavanju priporočil za posamezne države za leto 2014 glede povečanja učinkovitosti pravosodja. Predlog zakona je v zaključni fazi. Pričakuje se, da bo po sprejetju in izvajanju zakona pravosodni sistem učinkovitejši, zlasti z digitalizacijo sodnih postopkov in spodbujanjem mehanizmov za alternativno reševanje sporov.

               (15)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (8). Malta bi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2015 in 2016.

               2.

               Sprejme ukrepe za izboljšanje osnovnih znanj in nadaljnje zmanjšanje predčasnega opuščanja šolanja s spodbujanjem nenehnega poklicnega razvoja učiteljev.

               3.

               Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih financ, nadaljuje sedanjo pokojninsko reformo, na primer s hitrejšo uvedbo že sprejetega zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti, tako da jo poveže s spremembami pričakovane življenjske dobe.

               4.

               Izboljša dostop do financiranja za mala in mikro podjetja, zlasti z nebančnimi instrumenti.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 83).

      (4)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (5)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (6)  Sklep Sveta (EU) 2015/1025 z dne 19. junija 2015 o razveljavitvi Sklepa 2013/319/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti (UL L 163, 30.6.2015, str. 35).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (8)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.


				|

		52012DC0303

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2012 ter mnenje Sveta o češkem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Češke za leto 2012
ter mnenje Sveta o češkem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi
potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav
članic[4],
ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je 12. julija 2011
sprejel priporočilo v zvezi s češkim nacionalnim reformnim programom
za leto 2011 ter mnenje o češkem konvergenčnem programu za obdobje
2011–2014.
(4)       Komisija je 23. novembra
2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega
evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki
temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela Poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Češke ni
označila kot države članice, za katero bi bilo treba opraviti
poglobljen pregled.
(5)       Evropski svet je
2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje
finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje
rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne
konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil
gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju
brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)       Češka je
25. aprila 2012 predložila konvergenčni program za obdobje 2012–2015,
13. aprila 2012 pa nacionalni reformni program za leto 2012.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(7)       Svet na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2012 v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na
katerem temeljijo proračunske napovedi iz programa, verjeten. V skladu s
konvergenčnim programom se za leto 2012 pričakuje 0,2‑odstotna
rast BDP, za leto 2013 pa 1,3‑odstotna rast BDP, medtem ko naj bi po
napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 rast v letih 2012 in 2013 znašala
0 % oziroma 1,5 % BDP. Cilj proračunske strategije, opredeljene
v programu, je leta 2016 doseči uravnotežen proračun. Cilj, leta 2013
doseči javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, je skladen
z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja, določenega v
priporočilih sveta z dne 2. decembra 2009. Povprečno letno
fiskalno prizadevanje v višini 0,9 % BDP v obdobju 2010–2013 na podlagi
(ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda[6] je le malo nižje od
prizadevanja v višini 1 % BDP, ki ga priporoča Svet. Program potrjuje
prejšnji srednjeročni proračunski cilj primanjkljaja v višini
1 % BDP, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast ter ga je
treba doseči leta 2015. Napredek pri doseganju srednjeročnega
proračunskega cilja na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega
slada v letu 2014 znaša 0,8 % BDP, v letu 2015 pa 0,7 % BDP. Stopnja
rasti javnofinančnih odhodkov je skladna z mejno vrednostjo za odhodke,
določeno v Paktu za stabilnost in rast. Proračunske napovedi programa
so izpostavljene tveganjem. Zakon o finančnem nadomestilu cerkvam, o
katerem razpravlja parlament, bi javnofinančni primanjkljaj povečal
za 1,5 % BDP v letu, ko bi se začel izvajati. Narava in obseg
predvidenih konsolidacijskih ukrepov tako na strani prihodkov kot tudi odhodkov
pomeni precejšnje tveganje za vzdržnost fiskalne prilagoditve po koncu
programskega obdobja. Proračunska prilagoditev je bila doslej povezana
predvsem s splošnim zmanjšanjem odhodkov, kar vpliva tudi na odhodke s
spodbujevalnim učinkom na rast. Za obdobje 2013–2015 so načrtovani
dodatni prihranki pri odhodkih za javno upravo v višini skoraj 1 % BDP,
vendar program v zvezi s tem ne vsebuje zadostnih podrobnosti. Večina
načrtovanih ukrepov na strani prihodkov je začasne narave in naj bi
se prenehala izvajati leta 2015. V skladu s programom naj bi delež javnega
dolga v BDP dosegel vrhunec leta 2013, ko naj bi znašal 45,1 % BDP, zatem
pa naj bi se zmanjšal, predvsem zaradi predvidenega stalnega izboljševanja
primarnega salda.
(8)       Češki organi so leta
2011 odobrili zvišanje nižje stopnje DDV in trošarine za tobak. Odobrili so
tudi obsežno davčno reformo, ki spreminja obdavčitev dela in naj bi
začela veljati leta 2014. Vlada je aprila 2012 sprejela nadaljnje
spremembe davčnega sistema. Nekatere spremembe obdavčitve zadevajo
področja, ki so trenutno premalo obdavčena (okolje in stanovanjske
nepremičnine). Zaradi predlagane začasne narave določb obdavčitve
dela bi nastali dodatni stroški v zvezi z izpolnjevanjem davčnih
obveznosti, zmanjšala pa bi se tudi predvidljivost za davkoplačevalce.
Poleg tega bi novi predlogi le delno rešili nizko dejansko obdavčitev
samozaposlenih v primerjavi z zaposlenimi zaradi obsežne uporabe pavšalov in
davčnih olajšav. Vlada je sprejela tudi ukrepe za preprečevanje
davčnih utaj na področju DDV in davkov na gorivo ter začela
ustanavljati eno samo mesto pobiranja davkov. Izpolnjevanje davčnih
obveznosti je še vedno problematično, trenutni sistem pobiranja davkov pa
ne temelji na izdelani in obsežni strategiji izpolnjevanja davčnih
obveznosti.
(9)       Češka vlada je sprejela
in tudi delno izvedla reformo pokojninskega sistema, s katero želi ponovno
vzpostaviti vzdržnost javnih financ in povečati pokojninske rezerve.
Vendar je napovedana neuravnoteženost javnih financ v primerjavi s
povprečjem v EU še vedno zelo velika. Pri reformi nista bili med seboj
jasno povezani zakonska upokojitvena starost in pričakovana življenjska
doba. Sposobnost tega novo ustanovljenega stebra, da v prihodnje prispeva k
višjim povprečnim pokojninam, je odvisna od deleža sodelujočih
zaposlenih, zlasti mlajših, ter od dolgoročno pričakovanega
dobička. Ukrepi za spodbujanje udeležbe v tem stebru niso bili napovedani,
potrebne bi bile tudi smernice za morebitne varčevalce. Nova shema
predčasne upokojitve, ki jo je predlagala vlada, celo ogroža kredibilnost
in ambicije reform, s katerimi naj bi se zvišala upokojitvena starost in
zagotovile primerne pokojnine.
(10)     Splošna brezposelnost je pod
povprečjem EU, vendar pa ženske z otroki in ostale ranljive skupine na
trgu dela težko uresničijo svoj potencial. Hitrejša vrnitev s starševskega
dopusta, ki bi preprečila izgubo znanj, je odvisna od večje
razpoložljivosti ustanov za varstvo otrok, zlasti otrok, mlajših od treh let.
Pri tem je vlada uvedla manj strožje tehnične zahteve za ustanavljanje
vrtcev v podjetjih ter namerava zagotoviti davčne spodbude za večji
obisk zasebnih vrtcev, s čimer bi delno upoštevala tudi priporočila.
Ker pa samo 3 % otrok, mlajših od treh let, obiskuje javno ustanovo za varstvo
otrok (v primerjavi s 24 % v EU-27 v letu 2009), so potrebni nadaljnji ukrepi,
da se na trgu dela poveča udeležba staršev z majhnimi otroci.
(11)     Sprejetih je bilo več
ukrepov za boljšo uspešnost javnih zavodov za zaposlovanje. Regionalni zavodi
za zaposlovanje spadajo po novem pod pristojnost novega centralnega zavoda za
zaposlovanje, s širšo reformo socialne pomoči pa so za plačevanje
socialne pomoči, ki je ni mogoče uveljavljati na podlagi socialnega
zavarovanja, namesto občin pristojni zavodi za zaposlovanje. Vendar bo s
tem povezana večja količina dela še bolj obremenila zaposlene v
zavodih za zaposlovanje, katerih število se je leta 2011 zmanjšalo za 12 %. Da
bi se izboljšale storitve posredovanja zaposlitve, je bil uveden sistem, s katerim
so se storitve posredovanja zaposlitve prenesle na zasebne agencije. Vendar je
struktura pristojbin neustrezna. Treba si je še bolj prizadevati za boljšo
kakovost in učinkovitost usposabljanj, pomoči pri iskanju zaposlitve
in individualiziranih storitev. Zagotoviti bi bilo treba ustrezna sredstva in
spodbude. Uvesti bi bilo treba ocenjevanje učinkovitosti, da se izboljša
ciljna usmerjenost, če bosta posredovanje in financiranje aktivacijskih
programov vezana na uspešnost.
(12)     Učinkovitost javne uprave
bi bilo kljub nedavnim izboljšavam na nekaterih področjih še vedno
mogoče izboljšati, npr. pri e-upravnih storitvah in zmanjšanju upravne
obremenitve podjetij. Pri uresničevanju protikorupcijske strategije je
največji dosežek sprejetje novega Zakona o javnih naročilih, ki je
začel veljati aprila 2012. Za njegovo kredibilnost in učinkovitost
bosta bistvena ustrezna izvrševanje in izvajanje. Vprašanje anonimnih poslovnih
deležev še ni rešeno. Zakon o javnih uslužbencih je še vedno v pripravi, vendar
bi ga bilo treba sprejeti takoj, da se zagotovi ustrezna stabilnost javne
uprave. Največji vzrok za težave pri črpanju sredstev iz skladov EU
so nepravilnosti pri javnih naročilih ter neoptimalno delovanje upravnih
in nadzornih sistemov v javni upravi.
(13)     Češko gospodarstvo mora
poskrbeti za dejavnike, ki bodo olajšali prehod na rast, ki temelji na
inovacijah, večji dodani vrednosti in človeškem kapitalu, saj so
možnosti za nadaljnjo pravo konvergenco, ki bi temeljila na kapitalsko
močni rasti, precej omejene. Trenutno poteka razprava o reformi višjega in
visokega šolstva. Čeprav reforma spreminja trenutni akreditacijski
postopek, ni dovolj natančna glede ključnega vprašanja standardov za
ocenjevanje kakovosti, v akademskih krogih pa ni uspela pridobiti zadostne podpore,
ker ne predvideva sistematskega zbiranja podatkov in analiziranja. Zaradi
slabših rezultatov čeških učencev in dijakov je vlada sprejela ukrepe
za zagotovitev minimalnih učnih rezultatov in začela izvajati
strategijo vsedržavnega preverjanja z uporabo računalnika. Vendar so ti
ukrepi preozki, da bi z njimi lahko učinkovito izboljšali kakovost in
enakost obveznega izobraževanja.
(14)     Med evropskim semestrom je
Komisija opravila obsežno analizo češke ekonomske politike. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program. Glede na to, da bi
bilo treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z
vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko Češke, ampak tudi spoštovanje pravil in
smernic EU. Njena priporočila, pripravljena med evropskim semestrom, so
izražena v priporočilih od (1) do (6).
(15)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil češki konvergenčni program, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v
priporočilu (1) v nadaljevanju –
PRIPOROČA, naj Češka v
obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.           Zagotovi naj načrtovano
napredovanje pri pravočasni odpravi čezmernega primanjkljaja. V ta
namen naj v celoti izvede proračun za leto 2012 in določi trajne
ukrepe, ki so potrebni za leto 2013, da bi dosegla povprečno letno
strukturno prilagoditev iz priporočila Sveta v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Zatem naj si prizadeva za ustrezno strukturno
prilagoditev, da bi zadovoljivo napredovala pri doseganju srednjeročnega
cilja, vključno z izpolnjevanjem mejne vrednosti za odhodke. V tem
kontekstu naj se izogiba splošnemu zmanjševanju porabe, ohrani naj odhodke s
spodbujevalnim učinkom na rast in okrepi prizadevanja za bolj
učinkovito javno porabo. Izkoristi naj možnosti za zvišanje davkov, ki
najmanj škodljivo vplivajo na rast. Visoko obdavčitev dela naj prenese na
področje stanovanjskih nepremičnin in okolja. Zmanjša naj odstopanja
v davčni obravnavi zaposlenih in samozaposlenih. Sprejme naj ukrepe za
izboljšanje pobiranja davkov, preprečevanje davčne utaje in
izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z uvedbo enega
mesta pobiranja za vse davke.
2.           Dodatno naj preoblikuje
splošni pokojninski sistem, da bi zagotovila njegovo dolgoročno vzdržnost.
Ponovno naj preuči načrte za odobritev predčasnega izstopa s
trga dela. Zagotovi naj širšo udeležbo mlajših zaposlenih v predvidenem
naložbenem sistemu, da bi lahko zagotovila primernejše pokojnine.
3.           Sprejme naj dodatne ukrepe, s
katerimi bo bistveno povečala razpoložljivost cenovno dostopnih in
kakovostnih ustanov za varstvo predšolskih otrok.
4.           Okrepi naj javne zavode za
zaposlovanje tako, da poveča kakovost in učinkovitost usposabljanj, pomoči
pri iskanju zaposlitve in individualiziranih storitev, vključno z
dodeljevanjem storitev zunanjim izvajalcem.
5.           Nujno naj sprejme in izvede
zakon o javnih uslužbencih, da bi spodbudila stabilnost in učinkovitost
javne uprave in preprečila nepravilnosti. Zagotovi naj ustrezno izvajanje
novega zakona o javnih naročilih. Reši naj vprašanje anonimnih poslovnih
deležev. Zagotovi naj pravilno črpanje sredstev iz skladov EU in okrepi
boj proti korupciji.
6.           Sprejme naj potrebne zakone,
s katerimi bo zagotovila pregleden in jasno opredeljen sistem za ocenjevanje
kakovosti višjega in visokega šolstva ter raziskovalnih ustanov. Zagotovi naj,
da bo financiranje trajnostno in vezano na rezultate ocenjevanja kakovosti.
Oblikuje naj okvir ocenjevanja za obvezno izobraževanje, ki bo usmerjen v
izboljšanje.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2012) 303 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[4]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih
ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi podatkov,
predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.
[7]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/109

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2016
   (2016/C 299/26)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Portugalska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

               (2)

               Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V razmerah velike brezposelnosti so problematični predvsem velike neto zunanje obveznosti, visok zasebni in javni dolg ter velik delež slabih posojil. Še vedno obstajajo vrzeli politike v zvezi s trgi proizvodov in storitev, prestrukturiranjem dolga podjetij, fiskalnimi vprašanji in posameznimi področji trga dela.

               (3)

               Portugalska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Portugalske je dovolj ambiciozen za zmanjšanje čezmernih neravnotežij, vsebuje ustrezne ukrepe za spodbujanje konkurenčnosti in zmanjšanje zasebnega dolga ter upošteva izzive, opredeljene v poročilu za državo za leto 2016 in priporočila za euroobmočje, pri čemer se osredotoča na potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti in hitro izvedeni, bi to pripomoglo k zmanjšanju neravnotežij na Portugalskem. Na podlagi ocene zavez Portugalske glede politik na tej stopnji ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Portugalska ni odpravila čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2015, in ni dosegla fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja, saj naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,2 % BDP. Ko bo dosežena trajna odprava čezmernega primanjkljaja, bodo za Portugalsko veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. (Preračunani (5)) strukturni saldo naj bi se med letoma 2016 in 2020 izboljšal samo za približno 0,35 % BDP letno, kar je pod priporočenim izboljšanjem (0,6 % BDP), in srednjeročni proračunski cilj (strukturni presežek v višini 0,25 % BDP) predvidoma ne bo dosežen v časovnem obdobju, ki ga zajema napoved. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 124,8 %, do leta 2020 pa na 110,3 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je precej optimističen. Poleg tega ukrepi, potrebni za podporo doseganja načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe (3 % BDP), leta 2017 pa 2,3 % BDP. Ker naj bi se strukturni primanjkljaj v letih 2016 in 2017 nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega Portugalska v skladu z napovedjo v letu 2017 ne bo izpolnjevala prehodnih določb glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)

               V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 na podlagi člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (7)

               Pravočasno in dosledno izvajanje prenovljenega zakona o proračunskem okviru in zakona o nadzoru obveznosti ter nadaljnje izboljšanje zbiranja prihodkov in nadzora odhodkov lahko znatno prispevajo k doseganju zahtevane fiskalne prilagoditve. Portugalska se sooča z dvojnim izzivom doseganja dolgoročne fiskalne vzdržnosti zdravstvenega sistema ob hkratnem ohranjanju ravni dostopnosti javnega zdravstva z izboljšanjem učinkovitosti sistema. Čeprav ima Portugalska trenutno enega najnižjih deležev javnofinančnih odhodkov v skupnih izdatkih za zdravstvo v Uniji, je njeno predvideno povečanje odhodkov za zdravstvo za 2,5 % BDP do leta 2060 najvišje. V zvezi z reševanjem dolgoročnih izzivov za vzdržnost zdravstvenega sektorja še niso bili sprejeti celoviti ukrepi za spodbujanje preprečevanja bolezni in politik javnega zdravja ter zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva na zgodnji stopnji, ko so stroški nižji. Kratkoročno ostaja pomemben izziv natančno načrtovanje in izvrševanje proračunov bolnišnic, da se zagotovi poravnava zaostalih plačil. Nedavne reforme so bile usmerjene v zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, niso pa obravnavale kratko- do srednjeročnih izzivov za vzdržnost. Javni pokojninski sistem je močno odvisen od proračunskih prerazporeditev in zanj je značilna medgeneracijska neenakost. Zamude pri izvrševanju in vrzeli v politikah še vedno zavirajo fiskalno vzdržnost podjetij v državni lasti, zlasti v sektorju prometa. Za doseganje javnofinančnih prihrankov je še naprej ključno, da ta podjetja okrepijo ukrepe za povečanje učinkovitosti v svojih načrtih prestrukturiranja.

               (8)

               Precej truda je bilo vloženega v omejevanje davčnih utaj z nadaljnjim izboljševanjem učinkovitosti davčne uprave. Sprejemajo se ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, izboljšanje izmenjave informacij s finančnimi institucijami in okrepitev okvira za boj proti pranju denarja. Kljub doseženemu napredku bi bilo mogoče še okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti. K spodbujanju naložb bi prispevala tudi reforma davčne uprave, ki bi povečala njeno učinkovitost.

               (9)

               Gibanje plač je v celoti gledano zmerno, kar je skladno z visoko brezposelnostjo in potrebo po spodbujanju ponovnega zunanjega uravnoteženja ter z rastjo produktivnosti v srednjeročnem obdobju. Kolektivna pogajanja na sektorski ravni ta trend podpirajo, čeprav značilnosti sistema kolektivnih pogajanj še vedno omejujejo obseg prilagajanja na ravni podjetij. V razmerah nizke inflacije in visoke brezposelnosti se je minimalna plača januarja 2016 zvišala s 505 EUR na 530 EUR mesečno, načrtovano pa je dodatno postopno povišanje na 600 EUR mesečno leta 2019 (izplačuje se 14-krat na leto). Portugalska se uvršča na sredino držav EU po minimalni plači, merjeni kot odstotek povprečne plače, vendar je med državami z najvišjo minimalno plačo, merjeno kot odstotek mediane plače. To kaže, da se porazdelitev plač na Portugalskem močno nagiba k nižjim plačam in da bi dodatna povečanja minimalne plače lahko hitro povečala delež zajetih delavcev, ki je v letu 2016 dosegel skoraj četrtino vseh zaposlenih. To bi sicer lahko zmanjšalo intenzivnost revščine zaposlenih, vendar povzroča tudi povečano kompresijo strukture plač, kar bi povzročilo pritisk navzgor na plače na splošno. Če se hkrati ne poveča produktivnost, to lahko škoduje obetom za zaposlovanje in konkurenčnost, zlasti v delovno intenzivnih panogah. Prav tako lahko zmanjša spodbude za vlaganje v znanja in spretnosti.

               (10)

               Portugalski trg dela je v letih 2014 in 2015 še naprej okreval. Veliko prizadevanj je bilo vloženih v prenovo aktivacijskih politik, posodobitev javnega zavoda za zaposlovanje in zagotavljanje večje podpore neregistriranim mladim, čeprav so pri izvajanju še prisotni določeni izzivi. Zaradi nedavnega poslabšanja socialnih razmer, zlasti naraščajoče revščine otrok, so bili sprejeti tudi pomembni ukrepi za okrepitev socialne pomoči, in sicer na področju sheme minimalnega dohodka, otroških dodatkov in nizkih pokojnin. Treba je oceniti učinek teh ukrepov na zmanjšanje intenzivnosti revščine. Kljub temu absorbiranje velikega števila dolgotrajno brezposelnih ostaja izziv, ki negativno vpliva na gospodarsko rast in socialne razmere. Obstajajo možnosti za nadaljnjo aktivacijo dolgoročno brezposelnih prek ciljno usmerjenih politik trga dela in okrepljenega usklajevanja med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Čeprav je okrevanje prineslo veliko novih delovnih mest za nedoločen čas, je segmentacija trga dela še vedno znatna. Delež zaposlenih za določen čas ostaja med najvišjimi v Evropi, stopnja prehoda iz začasne v stalno zaposlitev pa je nizka.

               (11)

               Visoka zadolženost zasebnega sektorja ostaja pomembno področje ranljivosti portugalskega gospodarstva in pogoji za financiranje malih in srednjih podjetij so še vedno težavni. Določen napredek je bil dosežen pri zmanjšanju presežka dolga podjetij in omogočanju razdolževanja zasebnega sektorja, vendar je portugalski zasebni sektor še vedno med najbolj zadolženimi v Uniji. To je glavna ovira za naložbe in rast potencialnega proizvoda. Nefinančne družbe prilagajajo svoje bilance stanja, vendar v manjšem obsegu kot gospodinjstva. Visoka in naraščajoča raven slabih posojil v poslovnem sektorju obremenjuje bilance stanja tako v nefinančnem kot finančnem sektorju in predstavlja veliko oviro za naložbe. Za zmanjšanje zadolženosti podjetij so bili sprejeti ukrepi na različnih ravneh, vendar se rezultati kažejo počasi. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij ostajajo visoke. V zadnjih nekaj letih je vlada to težavo poskušala reševati z uvedbo pravil o podkapitalizaciji in olajšavo za lastniški kapital. Toda leta 2015 je bila razlika v stroških kapitala (pred in po obdavčitvi) med dolžniško in lastniško financiranimi naložbami še vedno med najvišjimi v Uniji. Dostop do posojil je za podjetja še vedno drag in težaven, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja. Alternativni viri financiranja, kot so zasebni lastniški kapital, tvegani kapital, množično financiranje in poslovni angeli, ostajajo obrobnega pomena in so zelo slabo razviti.

               (12)

               Regulativne ovire in šibka institucionalna zmogljivost kljub napredku še vedno zavirajo rast, konkurenčnost in naložbe podjetij. Učinkovitost portugalskega pravosodnega sistema ostaja nizka, zlasti pri pravdnih sporih v zvezi z davki. Javno naročanje na Portugalskem je večinoma pregledno. Po podatkih namenske spletne platforme „BASE“ pa javni naročniki na Portugalskem pogosto uporabljajo postopek neposredne oddaje naročila, ki je v obdobju 2013–2015 v povprečju predstavljal 87,3 % vseh javnih naročil oziroma 47 % vseh zneskov, za katere so bile sklenjene pogodbe. Preglednost ostaja izziv pri koncesijskih pogodbah in javno-zasebnih partnerstvih, zlasti na lokalni in regionalni ravni. Projektna skupina za javno-zasebna partnerstva (UTAP) pri ministrstvu za finance nadzoruje nekatera javno-zasebna partnerstva, ki jih upravlja centralna raven uprave, vendar se tak nadzor ne izvaja za koncesije ter javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni. Izvajanje reform pristaniškega sektorja je v zaostanku in še vedno so prisotne ovire za vstop novih akterjev. Registracija podjetja je postala lažja, vendar je izdajanje dovoljenj še vedno zapleteno, kompleksni upravni postopki pa negativno vplivajo na zaupanje vlagateljev. Še vedno so prisotni izzivi glede postopkov za dostop do trga gradbeništva, pridobivanje gradbenih dovoljenj in glede učinkovitega izvajanja racionaliziranih predpisov o izdajanju okoljevarstvenih soglasij. Regulativne ovire v nekaterih sektorjih poslovnih storitev preprečujejo učinkovito razporejanje virov, zlasti pri pravnih storitvah. Podzakonski predpisi, ki urejajo delovanje poklicnih združenj, zlasti v zvezi z njihovimi statuti in notranjimi pravili, so omejujoči in lahko ovirajo dostop do zadevnih poklicev tako fizičnim kot pravnim osebam. To zadeva predvsem pravne poklice, za katere med drugim veljajo omejitve glede oglaševanja in večdisciplinarnih dejavnosti.

               (13)

               Portugalska je premalo uspešna na področju sodelovanja med znanstveno in poslovno sfero ter pri komercializaciji znanja. Ovire za sodelovanje med univerzami in gospodarstvom so velike in obsegajo tako zakonodajne in upravne ovire kot pomanjkanje spodbud za sodelovanje v akademskem sistemu. To ima škodljive posledice za zaposljivost diplomantov in inovacije. Uvedba novega, krajšega cikla višjega tehniškega izobraževanja (TeSPs) ponuja nove možnosti za sodelovanje med politehniškimi šolami in regionalnimi gospodarskimi akterji, vendar univerzitetni programi niso vključeni v posodabljanje sistema.

               (14)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5.

               (15)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 –

         PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu z ustreznimi sklepi ali priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter z uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja in dolga. Nato doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Do februarja 2017 izvede obsežen pregled odhodkov in okrepi nadzor nad odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno načrtovanje proračuna na vseh ravneh javne uprave. Zagotovi dolgoročno vzdržnost zdravstvenega sektorja, ne da bi pri tem ogrozila dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Zmanjša odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev. Do konca leta 2016 ponovno usmeri pozornost na tekoče načrte prestrukturiranja podjetij v državni lasti.

               2.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovi, da bo minimalna plača skladna s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti v vseh gospodarskih sektorjih.

               3.

               Zagotovi učinkovito aktivacijo dolgoročno brezposelnih in boljše usklajevanje med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Okrepi spodbude za podjetja, da bodo zaposlovala za nedoločen čas.

               4.

               Do oktobra 2016 sprejme ukrepe za lažje čiščenje bilanc stanja kreditnih institucij in zmanjšanje visoke ravni slabih posojil. Zmanjša davčne spodbude za zadolževanje podjetij in izboljša dostop do financiranja za zagonska ter mala in srednja podjetja prek kapitalskega trga.

               5.

               Poveča preglednost in učinkovitost javnega naročanja v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi in koncesijami. Do konca leta 2016 izboljša in pospeši upravne postopke in postopke izdajanja dovoljenj, pospeši pravdne spore v zvezi z davki in zmanjša regulativne ovire, zlasti za poslovne storitve. Spodbudi sodelovanje med univerzami in gospodarstvom.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa stabilnosti z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2011

text:
               22.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 216/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2011
   2011/C 216/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, da integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnost z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe in jih vključijo v programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, da pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. Posebne zaveze in ukrepi za leto 2011 v portugalskem nacionalnem programu reform niso izrecno določeni, vendar se pričakuje, da bodo predloženi Evropskemu svetu.

               (6)

               Portugalska vlada je 23. marca 2011 nacionalnemu parlamentu predložila program za stabilnost za obdobje 2011–2014, ta pa ga je zavrnil. Portugalska vlada je 19. aprila 2011 predložila nacionalni program reform. Predlagani makroekonomski in fiskalni scenariji ter priporočila za politiko so bili prevzeti v memorandumu o soglasju, ki je bil podpisan 17. maja 2011.

               (7)

               Svet je 17. maja 2011 sprejel Izvedbeni sklep 2011/344/EU, s katerim je v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2) Portugalski zagotovil srednjeročno finančno pomoč za triletno obdobje, torej od leta 2011 do leta 2014. Priloženi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan isti dan, ter poznejša dopolnila določajo pogoje ekonomske politike, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč.

               (8)

               BDP Portugalske je leta 2010 rasel po stopnji 1,3 %. Ob močni rasti izvoza gre to pozitivno rast pripisati tudi izjemnim dejavnikom, ki so spodbudili zasebno potrošnjo. Gibanja cen in stroškov jasno niso bila zadostna, da bi se konkurenčnost povečevala na dovolj hitri stopnji, da bi lahko izravnala svoj primanjkljaj tekočega računa, ki je leta 2010 znašal 10 % BDP. Šibkost celotnega gospodarstva in nagla rast brezposelnosti (11,2 % ob koncu leta 2010), sta povzročila velik javni primanjkljaj, ki je glede na leto 2008, ko je znašal 3,5 % BDP, v letu 2009 presegel 10 % ter leta 2010 9 % BDP. Neugodni razvoj dogodkov na področju javnih financ v povezavi s slabimi obeti glede gospodarske rasti so nedavno povzročili znižanje zaupanja glede ter povečane pritiske na trgih državnih obveznic, kar je povečalo zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Zaradi vedno nižjih ocen bonitetnih agencij portugalskim obveznicam se država ni mogla več refinancirati z obrestmi, ki bi bile združljive z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Obenem je trg bančnemu sektorju, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, zlasti v euroobmočju, zagotavljal vedno manj sredstev.

               (9)

               Portugalska se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja z namenom ponovno vzpostaviti zaupanje v njen državni dolg in bančni sektor ter spodbuditi rast in zaposlovanje. Program določa izčrpne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za kredibilno in uravnoteženo fiskalno konsolidacijo, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) temeljite strukturne reforme s takojšnimi učinki, vključno na trgu dela in proizvodnem trgu; ter (iii) prizadevanje za zaščito finančnega sektorja pred neurejenim zmanjšanjem finančnega vzvoda prek tržnih mehanizmov, podprtih s kreditnimi linijami.

               (10)

               Komisija je ocenila nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njegovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njegovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti z Izvedbenim sklepom 2011/344/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe –

         PRIPOROČA, da Portugalska:
   izvede ukrepe iz Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, ki so podrobneje določeni v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 in njegovih poznejših dopolnilih.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Za leto 2011 ohranjene s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (2)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.