               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 271 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2015in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Portugalske za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Portugalske za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Resda je bil s programom za prilagoditev dosežen precejšen napredek na področju ekonomske prilagoditve in politik. Kljub temu pa so še vedno prisotna precejšnja tveganja, ki so povezana z visoko notranjo in zunanjo zadolženostjo v več sektorjih, ki si zasluži posebno pozornost. V razmerah nizke rasti, nizke inflacije in visoke brezposelnosti obstajajo tudi močni pritiski za razdolževanje.

               (7)Portugalska je 28. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. Načrtuje znižanje nominalnega primanjkljaja na 2,7 % BDP v letu 2015 in nato postopoma na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada v skladu s programom za stabilnost načrtuje, da bo leta 2016 dosegla srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Delež javnega dolga v DBP naj bi se v letu 2015 zmanjšal na 124,2 % in nadalje na okoli 112,1 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2015 in 2016 verjeten, za leti 2017 in 2018 pa precej optimističen; nekaj tveganj za ti dve leti je opredelil tudi portugalski svet za javne finance. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 še ni zagotovljena, je pa dosegljiva. Obenem je fiskalni napor manjši od tistega, ki ga je priporočil Svet. Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, bo za Portugalsko od leta 2016 veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za izboljšanje proračunske bilance in v podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni, prav tako pa se ne zdijo dovolj obsežni. Zato se zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Konsolidacijo javnih financ je treba podpreti s povečanjem učinkovitosti in kakovosti javnofinančnih odhodkov na vseh ravneh javne uprave in z nadaljnjimi reformami sistema za upravljanje javnih financ. Zlasti so potrebna dodatna prizadevanja, da se zagotovi strog nadzor nad odhodki z okrepitvijo zakona o nadzoru obveznosti in povečanjem odgovornosti. Zakon o enotni plačni lestvici je bil objavljen septembra 2014 in se uporablja od januarja 2015,  izvajanje uredbe-zakona o enotni lestvici dodatkov pa je v pripravi. Prestrukturiranje podjetij v državni lasti še ni zaključeno. Pri oblikovanju novih celovitih ukrepov v okviru trenutne pokojninske reforme je bil dosežen le omejen napredek. Portugalska je v zadnjih dveh letih izvedla celovito reformo davčnega sistema s poudarkom na davku od dohodkov pravnih oseb, dohodnini in okoljskih davkih. Oceniti bi bilo treba skupni učinek te reforme. Dovolj je še možnosti za dodatne reforme, namenjene posodobitvi upravljanja prihodkov in nadaljnjemu izboljšanju izpolnjevanja obveznosti davkoplačevalcev.

               (10)Pri sistemu kolektivnega pogajanja je v zadnjem času prišlo do številnih reform, niso pa vse spodbujale usklajevanja plač s produktivnostjo na ravni sektorja in podjetja. Izziv sistema je omogočiti podjetjem, da se prilagodijo posebnim okoliščinam. To vključuje učinkovito uporabo obstoječih določb za podjetja, da lahko v posebnih okoliščinah odstopajo od sektorskih kolektivnih pogodb. Kljub zamrznitvi v zadnjih letih se je minimalna plača od leta 2008 nominalno povečevala precej hitreje kot povprečna plača, in sicer za 18,5 % proti 3,5 % v obdobju 2008–2014, delež delavcev z minimalno plačo pa se je s 5 % v letu 2005 povečal na 12,9 % v letu 2014.

               (11)Znaten napredek je bil dosežen pri uvajanju aktivnih politik zaposlovanja in pri reformi javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub temu ostajajo izzivi glede doseganja mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo. Treba je povečati digitalizacijo služb, odgovornih za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela.  Zagotavljanje ustrezne pokritosti s socialnimi pomočmi, tudi v okviru sheme minimalnega dohodka, ravno tako ostaja ključni izziv. Nekaj napredka je bilo doseženega glede izboljšanja kakovosti in ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela. Za izboljšanje kakovosti izobraževanja je Portugalska izvedla reformo učnih načrtov in statutov učiteljev. Uporaba instrumentov za spremljanje ter diverzifikacija povezav z novimi programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali obravnavati zgodnje opuščanje šolanja in izboljšati učne rezultate. Namen nedavnih reform je posodobitev sistema za poklicno izobraževanje in usposabljanje, izziv pa še vedno predstavlja vprašanje, kako izobraževanje narediti privlačnejše za učence. Izziv ravno tako predstavlja spodbujanje prenosa znanja med visokošolskim izobraževanjem, podjetji v zasebnem sektorju in raziskovalnimi organizacijami.

               (12)Velik dolg portugalskih podjetij še vedno negativno vpliva na njihovo uspešnost in jih ovira pri novih naložbah, visoka zadolženost gospodinjstev pa se je občutno zmanjšala. Po izčrpni oceni je centralna banka poostrila spremljanje likvidnosti in kapitalskega položaja bank ter ocenila njihove načrte za reševanje. Delež slabih posojil podjetjem ostaja visok (tj. nad 18 %) in predstavlja breme za bilance stanja bank. Z reformo davka od dohodkov pravnih oseb, ki se je začela leta 2014, so se okrepile omejitve glede odbitka neto finančnih odhodkov, vendar bi bilo treba nadalje obravnavati znatne davčne spodbude pri obdavčitvi pravnih oseb. V teku je preoblikovanje platform/postopkov za prestrukturiranje podjetij PER in SIREVE, ki bosta okrepila pomoč podjetjem, da namesto likvidacije nadaljujejo s poslovanjem.  Podatki o razdolževanju za leto 2014 kažejo precejšen napredek pri izvajanju ukrepov za zmanjšanje presežka dolga podjetij. Strateški načrt za prestrukturiranje dolga podjetij, objavljen maja 2014, se z različnimi ukrepi postopoma oblikuje v zakonodaji. Napredek je bilo opaziti tudi glede razširitve obsega alternativnih možnosti financiranja, ki so na voljo nefinančnim podjetjem, in sicer s spodbujanjem kapitalskih naložb. Namen institucije za financiranje razvoja, uradno ustanovljene septembra 2014, je obravnavanje nedelovanja trga, ki MSP ovira pri dostopu do financiranja.

               (13)Obstajajo možnosti za okrepitev ukrepov, namenjenih povečanju učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema, zlasti glede ocenjevanja dejavnosti sodišč in uporabe spletnih orodij, ter anketiranju uporabnikov sodišč ali pravnih strokovnjakov.  Glede na pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2015 so postopki v civilnih in gospodarskih zadevah še vedno dolgotrajni (386 dni.) Število izvršilnih zadev še naprej nekoliko upada, za izdajo sodne odločbe pa še vedno preteče precej časa (1045 dni v letu 2014). Reforme v zvezi z davčnimi in upravnimi sodišči se odvijajo počasneje kot druge reforme sodstva. V odgovor na porast števila primerov zaradi insolventnosti je treba na tem področju povečati sredstva in okrepiti usposabljanje za prvostopenjska sodišča. Likvidnost podjetij še naprej otežujejo velike zamude pri plačilih, kar velja zlasti za javni sektor.  Za odpravo teh zamud pri plačilih niso bili sprejeti nobeni novi ukrepi ali zaveze. Preglednost je pomanjkljiva glede javno-zasebnih partnerstev na lokalni in regionalni ravni ter na področju koncesij na vseh ravneh. Preprečevanje korupcije ovira neučinkovita uporaba obstoječega pravnega okvira, spremljanje, izvajanje in izvrševanje sankcij pa je treba izboljšati.

               (14)Nacionalni regulativni organ za promet še ni operativen. Ukrepi za liberalizacijo pristaniških koncesij, železnice in mestnega javnega prevoza se izvajajo počasi, kar ne spodbuja naložb. Omejen napredek je bil dosežen pri izvajanju dolgoročnega načrta na področju prometa in razporeda za reformo pristaniškega sektorja. Pri prometnih koncesijah za mestni območji Lizbone in Porta je prišlo do zamud. Poleg tega je bil omejen napredek dosežen pri ponovnih pogajanjih o pristaniških koncesijah in v železniškem sektorju. Združitev upravljavcev infrastrukture za železniški (REFER) in cestni (EP) promet, ki naj bi izboljšala finančno vzdržnost novega organa za železniško in cestno infrastrukturo, je še vedno v teku. Število zaposlenih v podjetjih v državni lasti v prometnem sektorju se je zmanjšalo.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo portugalske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Portugalske za stabilnost, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Portugalska bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.S potrebnimi ukrepi zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015. Doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016. Okrepi zakon o nadzoru obveznosti za izboljšanje nadzora nad odhodki. Izboljša srednjeročno vzdržnost pokojninskega sistema. Zagotovi finančno vzdržnost podjetij v državni lasti. Nadalje izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti in učinkovitost davčne uprave.

               2.V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami spodbudi uskladitev plač s produktivnostjo ob upoštevanju različnih spretnosti in pogojev na lokalnem trgu dela ter razlik v gospodarski uspešnosti po posameznih regijah, sektorjih in podjetjih. Zagotovi, da so trendi na področju minimalne plače skladni s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti.

               3.Izboljša učinkovitost javnega zavoda za zaposlovanje, zlasti z večjim doseganjem mladih, ki niso prijavljeni na zavodu. Zagotovi učinkovito aktiviranje prejemnikov nadomestil in ustrezno pokritost s shemo minimalnega dohodka.

               4.Sprejme ukrepe za zmanjšanje presežka dolga podjetij, obravnavanje deleža slabih posojil podjetjem v bankah in zmanjšanje davčnih ugodnosti pri obdavčitvi pravnih oseb. Izboljša učinkovitost instrumentov za prestrukturiranje dolga za uspešna podjetja z uvedbo spodbud za vključevanje bank in dolžnikov že v zgodnjo fazo procesa prestrukturiranja.

               5.Pospeši ukrepanje in poveča preglednost glede koncesij, tudi v prometnem sektorju, in javno-zasebnih partnerstev na lokalni in regionalni ravni.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8812 final.

                     (6)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


|

52011PC0019

/* KOM/2011/0019 končno */  Predlog PRIPOROČILO SVETA o politikah za zmanjševanje osipa

	[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |Bruselj, 31.1.2011COM(2011) 19 konč.PredlogPRIPOROČILO SVETAo politikah za zmanjševanje osipaSEC(2011) 98 konč.SEC(2011) 97 konč.SEC(2011) 96 konč.OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMOZADJE PREDLOGAEvropski svet je junija 2010 sprejel strategijo Evropa 2020, ki temelji na treh dopolnjujočih prednostnih nalogah za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Eden od njenih krovnih ciljev je do leta 2020 zmanjšati stopnjo osipa[1] v EU pod 10 %. Trenutno v EU opusti šolanje z doseženo samo nižjo stopnjo izobrazbe ali manj približno 6 milijonov mladih. Ne smemo dovoliti, da se to nadaljuje. Preprečevanje osipa je zlasti pomembno za boj proti negativnim posledicam revščine in socialne izključenosti, ki vplivajo na otrokov razvoj, za krepitev vloge otrok in za odpravljanje medgeneracijskega dedovanja prikrajšanosti.Medtem ko EU prihaja iz gospodarske krize, bo gonilo za rast povečanje ravni znanj in spretnosti, prav tako bo vedno manj delovnih mest za nizko kvalificirane delavce. Visoke stopnje osipa so ozko grlo za pametno in vključujočo rast. Negativno vplivajo na zaposlovanje mladih in povečajo tveganje revščine in socialne izključenost. Osip pomeni zapravljene priložnosti za mlade in izgubo družbenega in gospodarskega potenciala. Korenito znižanje števila mladih osipnikov je ključna naložba v blaginjo in socialno kohezijo EU v prihodnosti.Osip ni nov problem, vendar postaja vedno bolj akuten. Ministri za šolstvo so si v Svetu skoraj pred desetletjem zastavili cilj zmanjšati stopnjo osipa, kar odraža prednostno nalogo politik vseh držav članic. Dosežen je bil napredek s 17,6 % leta 2000 na 14,4 % leta 2009[2], kar ni dovolj in tako izboljšanje ne poteka dovolj hitro, da bi se dosegel cilj za leto 2020. Primerov dobre prakse v državah članicah je veliko, vendar pa celoten pristop politike ni dovolj učinkovit ali strateški v večini držav. EU lahko doda vrednost tako, da državam članicam pomaga pri razvoju učinkovitejših pristopov politike, s čimer bi se pospešil proces izboljševanja.Čeprav so razlogi za prezgodnjo prekinitev izobraževanja in usposabljanja zelo raznoliki, prihajajo na splošno osipniki iz manj privilegiranih socialno-ekonomskih okolij z nizkimi stopnjami izobrazbe. Med osipniki so prekomerno zastopane ranljive skupine in mladi s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Poleg tega je med njimi običajno več dečkov kot deklic. Povprečna stopnja osipa v EU je dvakrat večja pri mladih prve generacije migrantov kot pri domačinih; v nekaterih državah je več kot 40 % mladih migrantov osipnikov. Stopnja osipa med Romi pa je še višja.Učenci s težavami pri splošnem izobraževanju se pogosto odločijo za poklicno izobraževanje in usposabljanje. Zaradi tega se poklicne šole soočajo s posebno odgovornostjo in izzivi glede zmanjšanja osipa. Poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko izboljša motivacijo za učenje, omogoča večjo prožnost za učence, zagotavlja ustreznejšo pedagogiko ter je lahko neposredno usmerjeno na poklicne želje mladih.Kljub počasnemu skupnemu napredku po EU pri zmanjševanju osipa so bile nekatere države članice zelo uspešne. Vendar pa skupno delo v okviru odprte metode koordinacije kot tudi primerjalni podatki in analitične raziskave kažejo, da ključna vprašanja za uspešne politike vključujejo konkretno podlago, utemeljeno na dejavnikih in pogostosti osipa, dosledne in skladne ukrepe za reševanje osipa, medsektorsko naravo sodelovanja in celovitost pristopa. Osipu je treba nameniti pozornost na različnih področjih, kot so socialne, mladinske, družinske, zdravstvene politike in politike lokalne skupnosti, zaposlovanja ter izobraževanja. S spodbujanjem ustvarjalnosti, novih načinov razmišljanja, medkulturnega dialoga in socialne kohezije imajo pri zmanjševanju osipa pomembno vlogo lahko tudi razširjeni koncepti izobraževanja, kot so izobraževanje na področju kulture, sodelovanje s podjetji ali drugimi izvenšolskimi akterji, in šport.Glede na močno subsidiarnost na področju izobraževanja in raznovrstnost izobraževalnih sistemov ne bi bilo mogoče niti ne bi bilo zaželeno določiti eno samo rešitev za vse države članice. Zaradi nespremenjenega stanja je bil napredek le delen in ne dosega ciljev, ki so si jih skupaj zastavili ministri za izobraževanje in jih je potrdil Evropski svet. Komisija zato meni, da je priporočilo Sveta najbolj učinkovit način za zagotavljanje razvojnega okvira za tako celovit pristop v državah članicah, da se podpre krovni cilj strategije Evropa 2020.Dodana vrednost priporočila bo podpreti razvojne politike držav članic, ki odkrivajo vzroke in obravnavajo osip z vidika vseživljenskega učenja, se namesto izvajanju posameznih ukrepov posvečajo uvajanju celovitih strategij, osip obravnavajo kot pojav, ki je skupen več povezanim področjem politik, vključujejo vse zainteresirane strani in omogočijo bolj sistematične in dosledne ukrepe politike.Priporočilo določa osnovne smernice za skladne, celovite in z dejstvi podprte politike za boj proti osipu, njegov namen pa je:-  zagotoviti referenčni okvir za pomoč državam članicam pri razvijanju bolj učinkovitih politik proti osipu,-  podpirati države članice pri izvajanju navedenih politik in-  znatno znižati stopnje osipa v vseh državah članicah.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKAPriporočilo temelji na prizadevanjih držav članic med letoma 2006 in 2010 v okviru odprte metode koordinacije, ki se osredotoča na „dostop in socialno vključenost v vseživljenjskem učenju“. Vsebina političnega okvira je bila predmet obširnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi z različnih področji: ministri za izobraževanje, evropske zainteresirane organizacije v šolskem in poklicnem izobraževanju, organizacije za pravice in dobro počutje otrok, migrantov in Romov. Osip se je obravnaval tudi na dveh javnih posvetovanjih, tj. „ Šole za 21. stoletje“ (2007) in „Migracija in izobraževanje“ (2008). Zainteresirane strani so močno podprle zamisel o ukrepanju na ravni EU za podporo nacionalnih prizadevanj in poudarile nujnost problema v času gospodarske krize. Nazadnje je bila na ministrskem seminarju, ki ga je organiziralo belgijsko predsedstvo julija 2010, poudarjena potreba po okrepitvi izmenjave izkušenj in dobrih praks med državami članicami in pozdravljeni so bili predlogi, da mora Unija zagotoviti prožen politični okvir, ki temelji na izkušnjah z vprašanji, kot je na primer skupna evropska opredelitev ključnih kompetenc za šolsko izobraževanje.Odbor za oceno učinka je izrazil prvo mnenje o oceni učinka 24. septembra 2010 ter pozitivno mnenje o spremenjenem poročilu o oceni učinka 22. oktobra 2010. V končni različici poročila o oceni učinka so se upoštevale pripombe Odbora.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGAPovzetek predlaganih ukrepovPriporočilo določa glavne elemente skladne, celovite in z dejstvi podprte politike boja proti osipu. Ti vključujejo preprečevanje, intervencijsko ukrepanje in nadomestne ukrepe. Obravnavajo vse stopnje izobraževanja in usposabljanja, strukturne vidike sistemov izobraževanja in usposabljanja, možne ukrepe na ravni šol in programi pomoči za posamezne učence, ki so izpostavljeni tveganju opustitve šolanja.Priporočilo odraža dejstvo, da je osip zapleten pojav z lastnostmi, ki se razlikujejo od države do države, med regijami in včasih tudi znotraj njih. Zato je potrebno natančno spremljanje problema in prilagojeno ukrepanje v skladu z načelom subsidiarnosti. Cilj Priporočila je tudi usmeriti nadaljnjo izmenjavo dobrih praks in razvoj politik v okviru odprte metode koordinacije.Priporočilo poziva države članice, da:-  določijo glavne dejavnike, ki povzročijo osip, in spremljajo razvoj na nacionalni, regionalni in lokalni ravni,-  razvijejo in izvajajo celovite in medsektorske politike proti osipu, ki temeljijo na pogojih, značilnih za njihovo državo.Priporočilo poziva Evropsko komisijo, da podpre politike na nacionalni ravni, tako da:-  spremlja razvoj v državah članicah in podpira vzajemno učenje ter izmenjavo dobrih praks med njimi,-  podpira politike za zmanjšanje osipa pri vseh dejavnostih, ki jih upravlja Komisija in so namenjene otrokom in mladim, ter spodbuja medsektorsko sodelovanje,-  pripravi študije, primerjalne raziskave in projekte sodelovanja.Pravna podlagaV skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti. Člen 166 PDEU se nanaša na izvajanje politike poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost držav članic. Cilj predlaganega priporočila je okrepiti prizadevanja držav članic pri boju proti osipu. Države članice podpira z zagotavljanjem okvira za razvoj usmerjenih in celovitih politik boja proti osipu.V skladu s členom 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki zahteva, da Unija pri svojih politikah in dejavnostih „upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“, predlagano priporočilo poudarja potrebo po boju proti osipu v politikah in programih, ki jih podpira Komisija in države članice.Načela subsidiarnosti, dopolnjevanja in sorazmernostiNamen predlaganega priporočila je s podporo dela, h kateremu so se države članice zavezale v okviru strategije Evropa 2020, prispevati h kakovostnemu izobraževanju in usposabljanju. Priporočilo podpira razvoj politik v državah članicah in seznanjanje z dobrimi praksami in tako pomaga državam članicam pri oblikovanju celovitih strategij za trajnostno zmanjšanje osipa in števila nizko kvalificiranih odraslih. Priporočilo določa okvir, v katerem lahko države članice bolj učinkovito razvijajo politike za zmanjšanje osipa. Države članice se o vrsti ukrepov politike, ki jih bodo sprejele, odločajo na podlagi specifičnih pogojev v svojih državah. Ta predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.Njegov namen je okrepiti politično zavezanost za reforme, ki se ne morejo uresničiti le s programi izobraževanja in poklicnega usposabljanja EU ali strukturnimi skladi. Poudarja potrebo po usklajevanju politik in ukrepih iz več politik ter se ne osredotoča strogo le na izobraževalne politike v okviru odprte metode koordinacije Izobraževanje in usposabljanje 2020. Vendar pa načini izvajanja na ustrezni ravni in v skladu z nacionalnimi, regionalnimi in/ali lokalnimi okoliščinami ostajajo odgovornost držav članic in so zato v skladu z načelom sorazmernosti.PRORAČUNSKE POSLEDICEPredlog ne vpliva na proračun EU.NEOBVEZNI ELEMENTINi relevantnoPredlogPRIPOROČILO SVETAo politikah za zmanjševanje osipa(Besedilo velja za EGP)SVET EVROPSKE UNIJE –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,ob upoštevanju naslednjega:1.  Zmanjšanje osipa[3] je bistveno za doseganje številnih ključnih ciljev iz strategije Evropa 2020[4]. Obravnava cilj „pametne rasti“, saj dviguje stopnje izobrazbe in usposobljenosti, in cilj „vključujoče rasti“, ker se spoprijema z enim izmed glavnih dejavnikov tveganja brezposelnosti in revščine. Strategija Evropa 2020 tako vključuje krovni cilj zmanjšati osip pod 10 % do leta 2020 s 14,4 % leta 2009. Države članice bodo določile nacionalne cilje ob upoštevanju svojih izhodišč in nacionalnih okoliščin.2.  Integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020 pozivajo države članice k ustreznemu prizadevanju pri preprečevanju osipa.[5]3.  Vodilna pobuda „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti“[6] določa okvir za zagotovitev socialne in teritorialne kohezije ter se osredotoča predvsem na odpravljanje prikrajšanosti in krepitev preventivnih ukrepov. Obravnava krovni cilj strategije Evropa 2020 zmanjšati število ljudi, izpostavljenih revščini in socialni izključenosti, za 20 milijonov v naslednjem desetletju.4.  Cilj ene od vodilnih pobud „Mladi in mobilnost“ strategije 2020 je „utrditi uspešnost in privlačnost evropskih visokošolskih institucij v mednarodnem okolju ter vsesplošno povečati kakovost vseh ravni izobraževanja in usposabljanja v EU, pri čemer je treba združiti odličnost in enakost s spodbujanjem mobilnosti študentov in udeležencev usposabljanj, ter izboljšati položaj mladih na področju zaposlovanja““[7].5.  Sklepi Sveta iz maja 2003 o sprejetju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010[8] določajo, da se mora delež osipnikov zmanjšati pod 10 % do leta 2010, pri čemer so osipniki opredeljeni kot osebe med 18. in 24. letom z doseženo samo nižjo sekundarno izobrazbo ali manj, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo. Referenčna vrednost ni bila doseženo. Trenutno izobraževanje in usposabljanje pred dokončanjem višjega sekundarnega izobraževanja prekine eden od sedmih mladih.6.  Razlogi za osip se razlikujejo med državami in tudi znotraj regij. Politike za zmanjšanje osipa je treba prilagoditi posebnim okoliščinam v regiji ali državi; ene same rešitve za vse države članice ni mogoče določiti.7.  Kljub razlikam med državami in regijami obstajajo trdni dokazi v vseh državah članicah, da so prikrajšane in ranljive skupine bolj prizadete. Tudi mladi s posebnimi izobraževalnimi potrebami so prekomerno zastopani med osipniki. Osip je po eni strani posledica socialne prikrajšanosti, hkrati pa povečuje tveganje socialne izključenosti.8.  Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2009 o izobraževanju otrok iz migrantskih družin[9] ugotavljajo, da čeprav veliko otrok iz migrantskih družin uspešno zaključi izobraževanje, je med osipniki običajno več takšnih učencev. Povprečna stopnja osipa med migranti po EU je dvakrat večja od osipa med domačimi učenci. Razpoložljivi dokazi kažejo, da je osip še vedno večji med Romi.9.  Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih[10] priznavajo vlogo izobraževanja odraslih pri reševanju vprašanja osipa, ki nudi odraslim brez kvalifikacij drugo priložnost, z osredotočanjem zlasti na osnovna znanja, znanja s področja IT in učenje jezikov.10.  Resolucija Sveta z dne 15. novembra 2007 o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta[11] je poudarila potrebo po zvišanju splošne ravni znanja in dajanju prednosti izobraževanju in usposabljanju tistih, ki so izpostavljeni tveganju ekonomske in socialne izključitve, zlasti osipnikov. Poudarjena je potreba po zagotavljanju poklicnega usmerjanja in načrtih osebnega usposabljanja iskalcem zaposlitve in potrjevanje rezultatov izobraževanja, pridobljenih s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem.11.  Svet se je v svojih sklepih o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja[12] maja 2010 strinjal, da je za uspešno preprečevanje osipa treba razvijati poznavanje skupin, ki so izpostavljene tveganju prekinitve izobraževanja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, in sistemov za zgodnje prepoznavanje posameznikov, ki so izpostavljeni takemu tveganju, ter zaključil, da je treba izvajati celovite in medsektorske strategije, ki zagotavljajo številne šolske in sistemske politike, usmerjene v različne dejavnike, ki povzročajo osip.12.  Reforme izobraževanja začnejo učinkovati šele po določenem času. Za zmanjšanje osipa v naslednjem desetletju in da bi dosegli cilj strategije Evropa 2020, je treba čim prej začeti z izvajanjem celovitih in medsektorskih strategij za zmanjšanje osipa.13.  Skupni evropski okvir za celovite pristope za zmanjšanje osipa lahko državam članicam omogoči pregledovanje obstoječih politik, razvijanje nacionalnih programov reform v okviru strategije Evropa 2020 in uvajanje inovacij ter razvijanje novih strategij z velikim učinkom ter dobrim razmerjem med stroški in koristmi. Zagotovi lahko tudi osnovo za sodelovanje v okviru odprte metode sodelovanja in osredotočenost na uporabo finančnih instrumentov EU−DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA:Okvir iz Priloge k temu priporočilu uporabite za:1. določanje glavnih dejavnikov, ki povzročajo osip, in spremljanje lastnosti pojava na nacionalni, regionalni in lokalni ravni kot pogoja za usmerjene in učinkovite ter z dejstvi podprte politike;2. sprejemanje celovitih strategij za zmanjšanje osipa do leta 2012 in njihovo izvajanje v skladu z nacionalnimi cilji strategije Evropa 2020. Te strategije vključujejo preprečevanje, intervencijsko ukrepanje in nadomestne ukrepe;3. zagotavljanje, da te strategije vključujejo ustrezne ukrepe za skupine, ki so izpostavljene večjemu tveganju osipa v državi članici, kot so otroci iz manj privilegiranih socialno-ekonomskih okolij, iz migrantskih ali romskih okolij ali s posebnimi izobraževalnimi potrebami;4. zagotavljanje, da te strategije obravnavajo splošno ter poklicno izobraževanje in usposabljanje in izzive, ki so značilni za njih;5. ker je osip zapleten pojav, ki ga ni mogoče zmanjšati samo z izobraževanjem in usposabljanjem, vključitev ukrepov za zmanjšanje stopenj osipa v vse zadevne politike, namenjene otrokom in mladim, in usklajevanje dejavnosti med različnimi sektorji politike in zainteresiranimi stranmi, da se pomaga ljudem, ki so izpostavljeni tveganju osipa, vključno s tistimi, ki so izobraževanje že prekinili.POZIVA KOMISIJO, DA:1. s spremljanjem razvoja v državah članicah podpira prizadevanja držav članic za določitev trendov;2. podpira razvoj nacionalnih strategij in izmenjavo izkušenj ter dobrih praks ter olajša učinkovito vzajemno učenje med državami članicami o ukrepih za zmanjšanje osipa in izboljšanje učnih rezultatov otrok iz skupin, ki so izpostavljene tveganju osipa.3. vključi ukrepe, ki podpirajo zmanjšanje stopenj osipa, v vse ustrezne ukrepe EU za otroke in mlajše odrasle.4. s primerjalnimi študijami in raziskavami podpre razvoj učinkovitih politik proti osipu;5. v sodelovanju z državami članicami evropski program vseživljenjskega učenja, evropski strukturni skladi, okvirni program za raziskovanje in razvoj podpirajo in prispevajo k izvajanju nacionalnih strategij;6. v okviru letnega pregleda redno poroča o napredku pri doseganju cilja strategije Evropa 2020 glede osipa in o izvajanju nacionalnih strategij, kakor je določeno v strateškem okviru poročanja za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), kar je prvič del skupnega poročila o napredku za leto 2015.V Bruslju,Za SvetPredsednikPRILOGAOkvir za celovite politike za zmanjševanje osipaStrategije za zmanjšanje osipa morajo temeljiti na analizah okoliščin na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vodijo k pojavu, saj povprečne stopnje pogosto skrivajo velike razlike med regijami ali državami. Osipniki so neenotna skupina z različnimi motivacijami za prezgodnjo prekinitev izobraževanja. Družinsko ozadje in socialno-ekonomski pogoji, kot je na primer povpraševanje na trgu dela, so pomembni dejavniki. Njihov vpliv je pogojen s strukturo sistemov izobraževanja in usposabljanja, razpoložljivimi učnimi možnostmi in učnimi okolji. Usklajevanje politik, ki obravnavajo dobro počutje otrok in mladih, socialno varnost, zaposlovanje mladih in možnosti za poklicno pot v prihodnosti, ima pomembno vlogo pri zmanjševanju osipa.OPREDELITEV GLAVNIH DEJAVNIKOV IN SPREMLJANJEVzroki za osip so kompleksni in različni, vendar pogosto povezani s socialno-ekonomsko prikrajšanostjo, nizkimi stopnjami izobrazbe, odtujevanjem od izobraževanja in usposabljanja ali slabi učni uspehi, povpraševanjem na trgu dela in/ali kombinacijo socialnih, čustvenih in izobraževalnih problemov, zaradi katerih so posamezniki izpostavljeni tveganju opustitve šolanja.Upoštevati je treba vrsto izobraževanja, v katerega so učenci vpisani. V nekaterih državah članicah se učenci s težavami pri splošnem izobraževanju pogosto odločijo za poklicno izobraževanje in usposabljanje. Zaradi tega se poklicne šole soočajo s posebno odgovornostjo in izzivi pri zmanjšanju osipa. Z dejstvi podprte politike zahtevajo, da se posebna pozornost nameni sektorski uspešnosti v izobraževanju ali usposabljanju.Razvoj z dejstvi podprte in stroškovno učinkovite politike za boj proti osipu zahteva zbiranje in vzdrževanje podatkov o pojavu. Omogočiti je treba analizo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Vsebuje lahko informacije o stopnjah osipa, prehodih med stopnjami izobraževanja in odsotnostih od pouka ter vedenjih, povezanih s tem.-  Zbiranje informacij mora omogočati analizo glavnih razlogov osipa za različne skupine učencev, šol, vrste ustanov za izobraževanje in usposabljanje, občine ali regije.-  Kombinacija podatkov o osipu in socialno-ekonomskih podatkov lahko olajša usmerjanje ukrepov in politik. Zbiranje in analiziranje informacij o motivaciji osipnikov ter njihovih možnostih za zaposlovanje in poklicno pot prav tako lahko olajšajo usmerjanje ukrepov in politik.-  Ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti obstoječih ukrepov politike, katerih cilj je zmanjšati osip, je pomembna podlaga za izboljšanje strategij in programov za večje možnosti učencev za uspešne učne rezultate.OKVIR POLITIKECelovite strategije zajemajo različne politike, usklajevanje različnih sektorjev politike in vključitev ukrepov za podporo zmanjševanju osipa v vse zadevne politike za otroke in mlade. To so predvsem socialne politike ter svetovalne in druge strokovne storitve, politike zaposlovanja, mladih, družine in vključevanja. Horizontalno usklajevanje med različnimi akterji in vertikalno sodelovanje prek različnih državnih ravni sta enako pomembna. Strategije za boj proti osipu je treba osredotočiti na preprečevanje, intervencijske in nadomestne elemente. Države članice morajo podrobne sestavne dele svojih strategij izbirati glede na svoje okoliščine in ozadje.2.1 Cilj politik preprečevanja je zmanjšati tveganje nastanka osipa, še preden se problem pojavi. Taki ukrepi zagotavljajo izobraževanje in usposabljanje na način, ki omogoča boljše rezultate izobraževanja in odstranjevanje ovir za uspeh pri izobraževanju.Njihov cilj je določiti trdne zgodnje osnove za otroke, na podlagi katerih bodo razvili svoj učni potencial in se uspešno vključili v šolo.14.  Zagotavljanje visokokakovostne predšolske vzgoje in varstva je koristno za vse otroke in pomembno še zlasti za tiste iz okolij z omejenimi možnostmi, vključno z migranti in Romi. To omogoča boljše telesno počutje, socialni in čustveni razvoj, jezikovne in osnovne kognitivne sposobnosti. Predšolska vzgoja in varstvo morata biti visokokakovostna, cenovno dostopna, vključevati morata ustrezno osebje in biti na voljo družinam iz okolij z omejenimi možnostmi.Politike preprečevanja obravnavajo organizacijo sistemov izobraževanja in usposabljanja, vire, ki so na voljo šolam, razpoložljivost, prepustnost in prožnost posameznih učnih poti. Obravnavajo tudi razlike med spoloma, pomoč otrokom iz okolij z omejenimi možnostmi ali z drugačnim maternim jezikom.15.  Izboljšanje ponudbe izobraževanja s podaljšanjem obveznega izobraževanja ali zagotavljanjem izobraževanja in usposabljanja po doseženi starosti obveznega izobraževanja lahko vpliva na vedenje mladih in njihovih družin ter vodi k višjim stopnjam dokončanja višjega sekundarnega izobraževanja.16.  Izvajanje aktivnih politik za odpravo segregacije in zagotavljanje dodatne pomoči šolam v okoljih z omejenimi možnostmi ali z velikim številom socialno in ekonomsko prikrajšanih učencev spodbujata boljšo socialno strukturo prikrajšanih šol in njihovo ponudbo izobraževanja ter učni uspeh socialno in ekonomsko prikrajšanih učencev ter zmanjšujeta nastanek osipa.17.  Pomoč otrokom z drugačnim maternim jezikom za izboljšanje znanja jezika poučevanja in podpora učiteljem pri poučevanju otrok z različnimi stopnjami jezikovnih sposobnosti prispevata k boljšemu učnemu uspehu otrok učni uspeh otrok iz migrantskih okolij in zmanjšujeta tveganje za nastanek osipa.18.  Povečanje prožnosti in prehodnosti med izobraževalnimi potmi (na primer z modularizacijo tečajev ali izmenjevanjem šole in dela) pomaga učencem s slabšimi učnimi dosežki tako, da jih motivira za nadaljevanje izobraževanja ali usposabljanja, ki je bolj prilagojeno njihovim potrebam in sposobnostim. Prav tako dopušča obravnavanje posebnih razlogov za osip, kot je zgodnje vstopanje na trg dela ali nosečnost najstnic.19.  Krepitev poklicnih poti in povečanje njihove privlačnosti ter prožnosti zagotavljata učencem, ki so izpostavljeni tveganju, verodostojne alternative osipu. Poklicno izobraževanje ali usposabljanje, ki je ustrezno vključeno v splošne sisteme izobraževanja in usposabljanja, dopušča alternativne poti do višje sekundarne in terciarne izobrazbe.2.2 Politike intervencije se skušajo izogniti osipu z dvigovanjem kakovosti izobraževanja in usposabljanja na ravni izobraževalnih ustanov, z odzivanjem na opozorilna znamenja in zagotavljanjem usmerjene pomoči učencem ali skupinam učencev, ki so izpostavljeni tveganju prekinitve izobraževanja. Obravnavajo vse stopnje izobraževanja, od predšolske vzgoje in varstva do sekundarnega izobraževanja.Na ravni šole ali ustanove za usposabljanje so strategije proti osipu vključene v splošne politike šolskega razvoja. Njihov cilj je ustvariti pozitivno učno okolje, krepiti kakovost poučevanja in inovacije, izboljšati sposobnosti učiteljev za obvladovanje socialne in kulturne raznovrstnosti ter razvijati pristope proti nasilju in ustrahovanju.20.  Razvijanje šol v učne skupnosti ob upoštevanju skupne vizije za šolski razvoj vseh zainteresiranih strani, uporaba vseh izkušenj in znanj ter zagotavljanje odprtega, spodbudnega in udobnega okolja za učenje, ki mlade spodbuja k nadaljevanju izobraževanja in usposabljanja, da postanejo uspešni učenci.21.  Z razvijanjem sistemov zgodnjega opozarjanja za učence, ki so izpostavljeni tveganju, je izvajanje učinkovitih ukrepov mogoče, še preden se pojavijo problemi in preden se učenci začnejo odtujevati šoli, neopravičeno izostajati iz šole ali izobraževanje prekinejo.22.  Z boljšim vključevanjem staršev, okrepitvijo njihovega sodelovanja s šolo in oblikovanjem partnerstva med šolo in starši se spodbuja podpora družine za uspešno izobraževanje in usposabljanje. Pri tem lahko pomagajo mediatorji iz lokalne skupnosti, ki podpirajo komunikacijo in krepijo zaupanje.23.  Z mrežnim povezovanjem z akterji zunaj šolskega okolja, kot so lokalne skupnosti, organizacije skupnosti migrantov ali manjšin, športna in kulturna združenja, sindikati in organizacije civilne družbe se lahko učencem, ki so izpostavljeni tveganju, pomaga na celovit način in olajša dostop do zunanje pomoči na primer psihologov, socialnih delavcev, kulturnih in lokalnih storitev.24.  Za uspešne ukrepe na šolski ravni je nujno treba podpirati in usposabljati učitelje pri delu z učenci, ki so izpostavljeni tveganju. Z usmerjenim usposabljanjem učitelji lažje delajo z raznovrstni učenci, pomagajo učencem iz socialno prikrajšanih okolij in rešujejo težke primere poučevanja.25.  Izvenšolske, umetniške, kulturne in športne dejavnosti lahko spodbujajo samospoštovanje učencev, ki so izpostavljeni tveganju, in spodbujajo njihovo odpornost glede njihovih učnih težav.Cilj ukrepov politike na individualni ravni je zagotoviti niz mehanizmov podpore za posamezne učence, ki so izpostavljeni tveganju prekinitve izobraževanja, ki jih je mogoče prilagoditi njihovim potrebam. Osredotočajo se na osebnostni razvoj, da si učenci izoblikujejo odpornost, in odpravljanju konkretnih težav na družbenem, kognitivnem ali čustvenem področju.26.  Mentorstvo podpira posamezne učence, da premagajo posebne šolske, družbene ali osebne težave. Učencem je pri individualnem mentorstvu ali pri inštruiranju majhnih skupin zagotovljena usmerjena pomoč, ki jo zagotavljajo učitelji ali skupnost.27.  Krepitev pristopov za osebno prilagojeno učenje in zagotavljanje učne podpore učencem, ki so izpostavljeni tveganju, pomaga učencem pri prilagajanju formalnemu izobraževanju in pri premagovanju ovir v okviru sistemov izobraževanja in usposabljanja.28.  Z boljšim usmerjanjem in svetovanjem se učenci lažje odločijo za svojo poklicno pot, prehajajo znotraj izobraževalnega sistema ali od izobraževanja k zaposlitvi. Na podlagi tega je sprejetih manj slabih odločitev, ki temeljijo na lažnih pričakovanjih ali nezadostnih informacijah. Mladim pomaga sprejemati odločitve, ki so v skladu z njihovimi ambicijami, osebnimi interesi in talenti.29.  Ukrepi finančne podpore, kot so štipendije, so odgovor na finančno motiviran osip. Odobritev take podpore se pogojuje z redno prisotnostjo ali pa je vezana na socialna nadomestila družine.2.3 Namen nadomestnih ukrepov je pomagati tistim, ki so prezgodaj prekinili izobraževanje, in jim omogočiti, da se ponovno vključijo v izobraževanje in usposabljanje ter pridobijo potrebne kvalifikacije.30.  Uspešni programi za drugo priložnost zagotavljajo učna okolja, ki ustrezajo posebnim potrebam osipnikov, priznajo njihovo predhodno učenje in podpirajo njihovo dobro počutje. Od šol se razlikujejo v organizacijskih in pedagoških pristopih, ponavadi potekajo v majhnih skupinah, kjer se uporabljajo osebno prilagojeno in inovativno poučevanje ter prožne učne poti. Programi morajo biti lahko dostopni in brezplačni.31.  Pomembno je zagotoviti različne možnosti, ki omogočajo redno izobraževanje in usposabljanje. Prehodni razredi lahko olajšajo prehod med predhodnim učnim neuspehom in ponovno vključitvijo v redno izobraževanje.32.  Priznavanje in potrjevanje predhodnega učenja, vključno s sposobnostmi, pridobljenimi z neformalnim in priložnostnim učenjem, krepita samozavest in samospoštovanje učencev ter zagotavljata lažjo ponovno vključitev v šolo. To lahko učence motivira, da nadaljujejo z izobraževanjem in usposabljanjem, jim pomaga prepoznati njihove talente in izbiro boljših poklicnih odločitev.33.  Usmerjena individualna podpora vključuje socialno, finančno, izobraževalno in psihološko podporo za mlade s težavami. To je zlasti pomembno za mlade v resnih družbenih in čustvenih stiskah, zaradi katerih izobraževanja ali usposabljanja ne morejo nadaljevati.[1] Izraz „osip“ zajema vse oblike prekinitve izobraževanja in usposabljanja pred dokončanjem višjega sekundarnega izobraževanja ali enakovrednih oblik v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.[2] Eurostat, Raziskava o delovni sili, 2010.[3] Izraz „osip“ zajema vse oblike prekinitve izobraževanja ali usposabljanja pred dokončanjem višjega sekundarnega izobraževanja ali enakovrednih oblik v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.[4] COM(2010) 2020[5] UL L 308, 24.11.2010, str.50.[6] COM(2010) 0758.[7] „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“- COM(2010) 2020.[8] Sklepi Sveta z dne 5. in 6. maja 2003 o referenčnih ravneh povprečne evropske uspešnosti v izobraževanju in usposabljanju (referenčna vrednost) (dok. 8981/03).[9] UL C 301, 11.12.2009, str. 5.[10] UL C 140, 6.6.2008, str. 10.[11] UL C 290, 4.12.2007, str. 1.[12] UL C 135, 26.5.2010, str.2.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 341 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Poljsko za leto 2016
                  6
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Poljska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  7
               .

               (5)Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo povečal z 2,6 % BDP v letu 2015 na 2,9 % BDP v letu 2017, nato pa se v letu 2019 zmanjšal na 1,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj – primanjkljaj v višini 1 % BDP v strukturnem smislu – predvidoma ne bo dosežen do leta 2019, tj. v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP povečal z 51,3 % BDP v letu 2015 na 52,5 % BDP v letu 2017 in se nato v letu 2019 zmanjšal na 50,4 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Poljska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)Poljska je edina država članica brez polno usposobljenega neodvisnega fiskalnega sveta in brez znanih načrtov za njegovo ustanovitev. Poleg zgornje meje za dolg, določene v poljski ustavi, je Poljska leta 2013 uvedla stabilizacijsko pravilo za odhodke, ki je bilo prvič v celoti uporabljeno v proračunu za leto 2015. Vendar je bilo pravilo decembra 2015 spremenjeno, tako da je omogočilo višje odhodke. Zaradi neugodnega začetnega proračunskega položaja in predvidenega povečanja stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti za zdravstveno varstvo, obstajajo znatna tveganja za fiskalno vzdržnost v dolgoročnejšem obdobju. Z vidika vzdržnosti dolga je srednjeročno fiskalno tveganje visoko zaradi predvidenega povečanja dolga.

               (7)Prihodki iz naslova DDV za leto 2015 kot delež BDP naj bi ostali nizki kljub do zdaj uvedenim ukrepom, ki vključujejo mehanizem obrnjene davčne obveznosti in solidarno odgovornost podjetij v občutljivih sektorjih. Povečanje pobiranja DDV in boj proti goljufijam na področju DDV so prednostne naloge poljske vlade in v zvezi s tem se pripravlja strategija. Pričakuje se, da bodo vanjo vključeni ukrepi, kot so nova informacijska orodja za odkrivanje goljufij na področju DDV in boj proti njim ter reforma davčne uprave. Nižja zgornja meja za gotovinska plačila med podjetji bo uvedena januarja 2017. Poljska se še vedno sooča z dolgotrajnim izzivom neučinkovite davčne uprave. Količnik stroškov pobiranja, tj. razmerje med upravnimi stroški in čistim zbranim davčnim prihodkom, je najvišji v EU.

               (8)Poljska še naprej uporablja znižane stopnje DDV za veliko število proizvodov in storitev. To prispeva k izgubi prihodkov in zmanjšuje učinkovitost sistema DDV. Podatki kažejo, da znižane stopnje DDV niso učinkovit instrument socialne politike, zlasti ker niso posebej ciljno usmerjene v ranljiva gospodinjstva. Ponavadi v praksi pomenijo znatno subvencioniranje bogatih davkoplačevalcev. Socialne ugodnosti in davki od dohodkov veljajo za bolj ciljno usmerjene instrumente in zato primernejše za doseganje prerazdelitvenih ciljev. Potencialne izgube prihodkov zaradi znižanih stopenj DDV in neobveznih oprostitev so med najvišjimi v EU.

               (9)Poljski trg dela se kljub nedavnim izboljšavam sooča z velikimi izzivi – staranjem delovne sile, nizko produktivnostjo in veliko segmentacijo trga dela. Temu se pridružujejo slabosti v izobraževalnem sistemu. Ta se je sicer v zadnjih letih precej izboljšal, vendar učencev še vedno ne opremi v zadostni meri s prečnimi spretnostmi, potrebnimi za trg dela, ki se hitro spreminja, in inovacije. Razmeroma nizka povprečna raven poljskega visokošolskega izobraževanja in znanosti negativno vpliva na kakovost ponudbe.  Stopnja internacionalizacije visokošolskega izobraževanja na Poljskem je zelo omejena, tako glede števila tujih študentov kot tudi glede udeležbe v mednarodnem znanstvenem sodelovanju. Model financiranja visokošolskega izobraževanja premalo spodbuja kakovost, saj večinoma uporablja pretekle uvrstitve univerz in kvantitativne spremenljivke, kot je število študentov in univerzitetnega osebja. Po mnenju delodajalcev diplomanti nimajo dovolj prečnih spretnosti, kot so reševanje problemov, kritično razmišljanje ali timsko delo. Udeležba v vseživljenjskem učenju je nizka, poklicno izobraževanje in usposabljanje pa ne ustrezata potrebam trga.

               (10)Medtem ko sta se razpoložljivost in uporaba predšolske vzgoje in izobraževanja v zadnjih letih znatno povečali, je razpoložljivost varstva za najmlajše še vedno med najnižjimi v EU. Dvig starosti otrok ob vstopu v obvezno šolanje na sedem let in odprava obvezne predšolske vzgoje za petletnike sta skupaj z novim otroškim dodatkom lahko dodatno negativno vplivala na udeležbo na trgu dela, zlasti žensk.

               (11)Kljub močnemu porastu zaposlitev za nedoločen čas v letu 2015 je delež zaposlitev za določen čas na Poljskem med najvišjimi v EU. Poljska je nedavno sprejela več ukrepov za zmanjšanje segmentacije trga dela. Sprejete so bile spremembe delovnopravne zakonodaje, povečali so se prispevki za socialno varnost v zvezi z nekaterimi civilnopravnimi pogodbami in januarja 2017 naj bi bila uvedena minimalna urna postavka za osebe, ki delajo po civilnopravnih pogodbah. Vendar nekateri elementi delovnopravne zakonodaje ustvarjajo negativne spodbude za delodajalce, da bi zaposlovali za nedoločen čas, in uporaba teh pogodb ostaja omejena. Razlog je predvsem v zapletenosti delovne zakonodaje in visokih implicitnih stroškov odpuščanja zaposlenih po takih pogodbah. Ti vključujejo visoke postopkovne stroške, stroške, povezane z dolgotrajnimi in negotovimi mehanizmi za reševanje sporov, ter določbe, kot je posebno varstvo starejših delavcev pred odpuščanjem.

               (12)Preferencialne ureditve socialne varnosti za posamezne sektorje, zlasti visoko subvencionirane pokojninske sheme za kmete in rudarje, pomenijo visoke proračunske stroške in lahko prispevajo k zmanjšanju mobilnosti delavcev. Število zavarovancev v okviru posebnega sistema socialne varnosti za kmete se od leta 2007 počasi zmanjšuje in naj bi po predvidevanjih vlade v letu 2019 znašalo 1,18 milijona oseb, medtem ko se bo število upravičencev do pokojninskih ugodnosti, ki znaša 1,229 milijona, do leta 2018 verjetno povečalo. Od leta 2011 je raven javnofinančnih odhodkov za kmetijski sklad socialnega zavarovanja (KRUS) stalna pri 1 % BDP. Za kmete ne obstaja splošna davčna obveznost ali obvezna uporaba sistema računovodenja, samofinanciranje KRUS pa je nizko. Leta 2014 je bilo na Poljskem 1,382 milijona kmetij, od tega jih je 52 % manjših od 5 ha (po podatkih nacionalnega statističnega urada). Rudarji so izvzeti iz splošnega sistema pokojninskega zavarovanja z vnaprej določenimi prispevki, saj zanje veljajo posebni preferencialni multiplikacijski koeficienti, kar predstavlja znaten letni strošek za javne finance v višini več kot 0,5 % BDP. Neugodni demografski obeti se že odražajo v upadanju delovno sposobnega prebivalstva. Zato je pozitiven trend pri zaposlovanju, zlasti starejših delavcev, bistvenega pomena, tudi zaradi ohranjanja ustreznosti in vzdržnosti javnega pokojninskega sistema. Čeprav se je povprečna dejanska upokojitvena starost v zadnjih letih povečala, je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Zato je zvišanje dejanske upokojitvene starosti ključno za prihodnjo dolgoročno ustreznost pokojnin in stabilnost javnih financ, pa tudi za povečanje udeležbe na trgu dela.

               (13)V prometnih, energetskih in komunikacijskih omrežjih so kljub znatnim vlaganjem v zadnjih letih še vedno prisotna ozka grla in pomanjkljivosti. Ovire v zvezi z delovanjem javne uprave, obdavčenjem, okoljem za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti ter dolgotrajni postopki za sodno uveljavitev pogodb zavirajo naložbeno dejavnost. Slabosti v vodstvenih in upravnih zmogljivostih negativno vplivajo na pravočasno izvajanje naložbenih projektov v železniškem sektorju ter drugih prometnih, energetskih in telekomunikacijskih infrastrukturnih projektov. Poljsko gospodarstvo je še vedno energijsko in ogljično intenzivno, zato bi bilo mogoče z izboljšanjem energijske učinkovitosti doseči velike koristi. Obrati za proizvodnjo električne energije se starajo in so še vedno močno odvisni od premoga. Energetsko omrežje ni dovolj povezano s sosednjimi državami. Shema podpore za energijo iz obnovljivih virov, ki naj bi začela veljati 1. januarja 2016, zamuja, kar povzroča negotovost za vlagatelje. Ključni dejavniki, ki zavirajo naložbe, zlasti v gradbeništvu, so zelo nizka pokritost in nestabilnost pri prostorskem načrtovanju, zlasti na lokalni ravni, pa tudi pretirana regulacija ter regulativna in upravna neusklajenost, ki ovira izdajanje gradbenih dovoljenj.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Poljska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Okrepi fiskalni okvir, vključno z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta. Izboljša pobiranje davkov z zagotavljanjem boljšega izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV ter omeji obsežno uporabo znižanih stopenj DDV.

               2.Zagotovi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema ter poveča udeležbo na trgu dela, in sicer tako, da začne reformo preferencialnih pokojninskih ureditev, odpravi ovire za trajnejše oblike zaposlitev ter izboljša ustreznost izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela.

               3.Sprejme ukrepe za odpravo ovir za naložbe v prometno, gradbeno in energetsko infrastrukturo ter poveča pokritost prostorskega načrtovanja na lokalni ravni.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 326 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Nemčija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Nemčijo
                  8
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo
                  9
               , v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti velik in stalen presežek na tekočem računu plačilne bilance odraža presežek prihrankov ter šibke naložbe v zasebnem in javnem sektorju. Šibke domače naložbe ovirajo potencialno rast in močna odvisnost od zunanjega povpraševanja prinaša makroekonomska tveganja v času šibkega zunanjega povpraševanja. Presežek na tekočem računu plačilne bilance ima zaradi svoje velikosti tudi neugodne posledice za gospodarsko uspešnost euroobmočja. Zmanjševanje le-tega z okrepitvijo naložb bi povečalo potencial Nemčije za rast in pripomoglo k okrevanju v euroobmočju.

               (3)Nemčija je 15. aprila 2016 predložila program za stabilnost za leto 2016,
                  29. aprila 2016 pa še svoj nacionalni program reform. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Za Nemčijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. V programu za stabilnost za leto 2016 vlada načrtuje uravnotežen proračunski položaj v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP postopno upadal in leta 2020 dosegel 59,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije in ki ga ni potrdil neodvisni organ, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,4 % BDP v letih 2016 in 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni, tudi zaradi prilagajanja potrebam po javnih naložbah, bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda na ravni srednjeročnega proračunskega cilja. Bruto dolg naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven glede višine dolga. To omogoča spodbujanje javnih naložb. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Čeprav je zvezna vlada sprejela več ukrepov za okrepitev naložb v infrastrukturo v prihodnjih letih, še ni videti, da bi ta sredstva vzpostavila trajen trend rasti javnih naložb in izpolnila zahteve glede naložb v infrastrukturo. Skupni odhodki za izobraževanje in raziskave so se v zadnjih letih le rahlo povečali in morda niso dosegli nacionalnega cilja v višini 10 % BDP v letu 2015. Stalne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije so ključnega pomena za zagotovitev konkurenčnega položaja Nemčije v prihodnosti. Pričakovati je, da bo proračun v obdobju 2016–2017 ostal uravnotežen v nominalnem in strukturnem smislu, zato ostaja dovolj fiskalnega manevrskega prostora za povečanje javnih naložb brez kršenja pravil Pakta za stabilnost in rast in omejitve domačega zadolževanja. Reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Sedanja zasnova fiskalne izravnave je zapletena in zmanjšuje spodbude za izboljšanje prihodkov v posameznih zveznih deželah. Revizija zveznih fiskalnih odnosov, ki je v teku, je priložnost za okrepitev okvira, tudi z zagotovitvijo dovolj javnih naložb na vseh vladnih ravneh, zlasti za občine. Trenutni kompromisni predlog, o katerem so se dogovorile dežele, vključuje poenostavljeno horizontalno fiskalno izravnavo. Vendar pa ostajajo nejasnosti glede nadaljnjega razpletanja pristojnosti porabe, prav tako pa ni doseženo povečanje neodvisnosti prihodkov. Hkrati pa se alternativni instrumenti tradicionalnemu državnemu financiranju prometne infrastrukture, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, uporabljajo le v omejenem obsegu. Poleg tega naložbe ovirajo zapletene pristojnosti za načrtovanje na različnih ravneh države, ozka grla, povezana z upravnimi zmogljivostmi, in zapleteni postopki odobritve. Učinkovitejša uporaba javnih naročil bi prav tako lahko imela pozitiven učinek na naložbe, saj obseg javnih naročil, objavljenih na ravni EU, še naprej ostaja bistveno pod povprečjem EU.

               (7)Zapletenost sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb še naprej ovira naložbe zasebnega sektorja, skupno breme davka od dohodkov pravnih oseb, vključno z lokalnim obrtnim davkom (Gewerbesteuer) in solidarnostnim dodatkom, pa je še vedno veliko. Neučinkovitosti izvirajo iz lokalnega obrtnega davka zaradi vključitve nepridobitnih elementov v davčno osnovo. Davčni sistem daje prednost dolžniškemu financiranju pred lastniškim financiranjem, zadevni kazalnik davčnih spodbud za zadolževanje pa je bil v letu 2015 osmi najvišji v EU. Delež razmeroma rasti prijaznih davkov na potrošnjo in periodičnih davkov na premoženje v skupni obdavčitvi je med letoma 2007 in 2014 ostal stabilen v višini približno 28–29 %, kar je nizko v primerjavi s povprečjem v EU, ki znaša približno 32–33 %. Poleg tega se je trend povečevanja davkov na prenos nepremičnin nadaljeval, namesto da bi se bolj oprli na manj izkrivljajoče periodične davke na premoženje. Ukrepi za posodobitev davčne uprave so bili omejeni na sprejetje zakonodaje za poenostavitev upravnih postopkov za davčne zadeve s strani zvezne vlade. Samodejne izmenjave davčnih podatkov med davčnimi upravami 16 dežel, ki bi lahko izboljšala učinkovitost davčnega nadzora, še vedno ni. Na splošno strukturne pomanjkljivosti in zapoznela posodobitev povzročajo relativno neučinkovitost davčne uprave in neučinkovito pobiranje davkov.

               (8)Pogoji financiranja v Nemčiji so na splošno ugodni. Vendar je trg tveganega kapitala še vedno premalo razvit glede na mednarodno raven, z davki povezani okvirni pogoji pa lahko omejujejo njegov obseg. Izboljšanje dostopa do tveganega kapitala je pomemben dejavnik pri spodbujanju podjetniške dejavnosti, tudi v visokotehnoloških sektorjih in storitvah z intenzivno uporabo znanja. Nemška vlada je pripravila niz ukrepov za izboljšanje pogojev za tvegani kapital in razprave potekajo o nadaljnjih ukrepih. Poleg tega bi pregled regulativnega okvira za tvegani kapital lahko prispeval k spodbujanju zasebnih naložb, tudi s strani tujih vlagateljev.

               (9)Ukrepi politike za spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, zlasti v sektorju poklicnih storitev, so bili omejeni. Nemčija se uvršča med države članice z visokimi regulativnimi ovirami pri storitvah. Omejitve na proizvodnih trgih vplivajo na cene in produktivnost. Nizka produktivnost dela in visoki pribitki kažejo na to, da bi lahko Nemčija precej izboljšala učinkovitost poklicnih storitev. Težave pri poslovnih storitvah izvirajo iz zahtev glede izdajanja dovoljenj, omejitev multidisciplinarnih dejavnosti, zahtev glede zavarovanja in fiksnih tarif. Prav tako še vedno veljajo zahteve glede pravne oblike in lastniške strukture. V akcijskem načrtu, ki ga je Nemčija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlaganih le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge.

               (10)Kljub visoki splošni uspešnosti trga dela, zlasti z brezposelnostjo na zgodovinsko nizki ravni, Nemčiji grozi pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja zaradi staranja prebivalstva, zaradi česar je treba v celoti uporabiti obstoječo delovno silo. Ti trendi ne ogrožajo le trga dela, temveč tudi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, zato se zdijo nujno potrebne močnejše spodbude za poznejše upokojevanje. Pričakovati je naraščanje tveganja revščine v starosti in nadomestitvena stopnja sistema zakonskega pokojninskega zavarovanja se postopoma zmanjšuje, medtem ko je stopnja vključevanja v drugi ali tretji steber pokojninskih sistemov prenizka za bistveno zmanjšanje tega tveganja. Število upravičencev, ki prejemajo minimalni dohodek na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja za upokojence, se je med letoma 2003 in 2014 skoraj podvojil. Vendar pa predlogi za povečanje spodbud za poznejše upokojevanje (Flexi-Rente) še niso bili formalizirani. Ni še jasno, kako učinkovito lahko izničijo spodbude za zgodnje upokojevanje, uvedene leta 2014.

               (11)Potencial nekaterih skupin za vključitev na trg dela, zlasti žensk in ljudi s priseljenskim ozadjem, ostaja neizkoriščen, v veljavi pa ostajajo negativne spodbude za delo, zlasti za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Posebne značilnosti davčnega sistema in zdravstvenega zavarovanja prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od zaposlitve ali povečanja števila delovnih ur. To prispeva k nizkemu deležu žensk, zaposlenih s polnim delovnim časom, in enemu najnižjih števil delovnih ur, ki jih v povprečju opravijo ženske v EU, čeprav je stopnja zaposlenosti žensk visoka. Čeprav je prišlo do rahlega prehoda od malega dela k standardni zaposlitvi kot stranski učinek uvedbe minimalne plače, mala dela še vedno opravlja okoli sedem milijonov ljudi. Izvzetje malega dela iz dohodnine in v številnih primerih iz vseh prispevkov zaposlenih za socialno varnost delavce odvrača, da bi sprejeli zaposlitve z dohodki nad 450 EUR na mesec, kolikor znaša prag za mala dela. Ta odvračilni dejavnik v mnogih primerih še močneje deluje na zakonca, ki sta zavezanca za skupno obdavčitev dohodkov. Pozitivni učinek rahlega povečanja več dodatkov in nadomestila zaviralnih fiskalnih dejavnikov na prihodke in potrošnjo gospodinjstev bi se lahko v veliki meri izravnal z višjimi socialnimi prispevki zaposlenih. Davčni primež na ravni minimalne plače je v primerjavi z drugimi državami članicami visok, kar ima za posledico nižje prihodke na spodnjem delu plačne lestvice. Zmanjšanje prispevkov zaposlenih za socialno varnost ali dohodnine, vključno s ciljno usmerjenimi dodatki ali nadomestili, bi pomenilo zmanjšanje davčnega primeža, s čimer bi se povečal razpoložljivi dohodek zaposlenih z nizkimi dohodki in posledično tudi možnosti potrošnje.

               (12)Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Nemčijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni EU in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je na podlagi te ocene preučil program za stabilnost in meni
                  11
               , da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

               (15)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1. Doseže trajen trend rasti javnih naložb, zlasti v infrastrukturo, izobraževanje, raziskave in inovacije, z uporabo razpoložljivega fiskalnega manevrskega prostora in prednostno razvrstitvijo odhodkov. Izboljša zasnovo zveznih fiskalnih odnosov, tudi z namenom odprave dolgotrajnega pomanjkanja javnih naložb, zlasti na občinski ravni.

               2. Zmanjša pomanjkljivosti davčnega sistema, zlasti s pregledom obdavčitve dohodkov pravnih oseb in lokalnega obrtnega davka, posodobitvijo davčne uprave in pregledom regulativnega okvira za tvegani kapital. Okrepi ukrepe za spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju, zlasti na področju poslovnih storitev in reguliranih poklicev.

               3.Poveča spodbude za poznejše upokojevanje in zmanjša negativne spodbude za delo za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Zmanjša visoki davčni primež za zaposlene z nizkimi dohodki in olajša prehod od malega dela k standardni zaposlitvi.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2015in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Irske za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Irske za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Irsko za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Zlasti je država leta 2013 zaključila program finančne pomoči EU in MDS, zato se zanjo trenutno izvaja nadzor po izteku programa in nadzor v okviru evropskega semestra. Kljub opaznemu izboljšanju gospodarskih obetov je treba še naprej pozorno spremljati tveganja, ki so povezana z visoko zadolženostjo zasebnega in javnega sektorja, s preostalimi izzivi finančnega sektorja, zlasti v zvezi z donosnostjo bank, ter s prilagajanjem trga dela, za katerega je značilna visoka strukturna brezposelnost.

               (7)Irska je 29. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa še svoj program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Irsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. Nato načrtuje, da bo srednjeročni cilj (strukturno uravnotežen proračunski položaj) dosežen v letu 2019. Vlada načrtuje, da bo v letu 2015 nominalni primanjkljaj znižala na 2,3 % BDP in v letu 2019 dosegla presežek v višini 0,7 % BDP. V skladu s programom za stabilnost naj bi se delež javnega dolga v BDP zmanjšal s 109,7 % v letu 2014 na 105,0 % v letu 2015 ter nato postopoma na 89,4 % BDP v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2015 ugoden in za leto 2016 verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015. Po ocenah je fiskalni napor za obdobje 2011–2015 manjši od priporočenega, vendar je obseg diskrecijskih ukrepov, sprejetih na podlagi programa in po njem, v skladu z zahtevami. Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen pravočasno in trajno, kakor se načrtuje, bo za Irsko od leta 2016 naprej veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja in napredku pri doseganju srednjeročnega cilja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato se ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016 in da bodo v navedenem letu potrebni dodatni strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Irska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Davčne reforme so prispevale k fiskalni prilagoditvi, vendar bi bilo mogoče dodatno zmanjšati izkrivljanja v davčnem sistemu ter njegovo učinkovitost še izboljšati in poskrbeti, da bo bolj prijazen rasti in okolju. Pri obdavčitvi nepremičnin je prišlo do prehoda na periodične davke, vendar je davčna osnova še vedno razmeroma ozka, ker so nekatere vrste nestanovanjskih nepremičnin izvzete iz obdavčitve. Sistem obdavčitve dela je dokaj zapleten zaradi kompleksne ureditve socialnih prispevkov. Znižane davčne stopnje in davčne oprostitve pri davkih na potrošnjo in okoljskih davkih ožijo davčno osnovo. Zaradi ničelne in znižanih stopenj DDV je učinkovitost sistema davka na dodano vrednost pod povprečjem EU, zdi pa se tudi, da ni sistematičnega vrednotenja tovrstnih davčnih izdatkov. Izboljšati bi bilo mogoče učinkovitost davčnih instrumentov na področju okolja in odpraviti okoljsko škodljive subvencije. Nedavne spremembe pravil o davčni rezidenci so pozitiven ukrep, čeprav bo njihov učinek verjetno mogoče oceniti šele čez čas. V zadnjih letih so se začele izvajati večje reforme fiskalnega okvira. Nova pravila in postopki, zlasti srednjeročni okvir za odhodke, naj bi po pričakovanju zagotovili zaščito pred prociklično fiskalno politiko in so ključni za fiskalno vzdržnost. Vendar ima vlada v skladu z veljavnimi pravili precejšnje diskrecijske pravice za spremembo zgornjih mej odhodkov, ki niso omejene na vnaprej določene nepredvidene odhodke, zaradi tega pa so srednjeročni proračunski načrti manj zanesljivi.

               (10)Javni izdatki za zdravstvo so razmeroma visoki, čeprav kazalniki zdravstvenega stanja prebivalstva na splošno niso boljši kot drugod po EU. Učinkovitost se je v zadnjih letih povečala, vendar so potrebne korenitejše strukturne reforme zdravstvenega sistema, da bi se glede na staranje prebivalstva zagotovilo obvladovanje pričakovanih povečanj stroškov in ohranjanje ugodnih rezultatov na področju zdravja. V srednjeročnem obdobju namerava država uvesti sistem enotnega univerzalnega zdravstvenega zavarovanja, trenutno pa izvaja reforme na podlagi strategije za prihodnost zdravstvena sistema („Future Health“). Ob pripravah na uvedbo univerzalnega zdravstvenega zavarovanja se sprejemajo vmesni ukrepi za reševanje nekaterih največjih izzivov in izboljšanje stroškovne učinkovitosti. Velik potencial za povečanje stroškovne učinkovitosti imajo učinkovita uvedba orodij e-zdravja, financiranje po dejavnostih ter boljše prakse pri predpisovanju zdravil. Hkrati še niso bile popolnoma izkoriščene možnosti za zmanjšanje javnih izdatkov za farmacevtske izdelke, zlasti za patentirana zdravila, ki so precej višji od povprečja EU.

               (11)Delež oseb, ki živijo v gospodinjstvih z nizko delovno intenzivnostjo, je na Irskem med najvišjimi v Uniji. Zaradi tega nastajajo resne socialne težave, povečuje pa se tudi tveganje revščine med otroci. Ker je nizka delovna intenzivnost še zlasti razširjena med enostarševskimi gospodinjstvi, je delež otrok, ki živijo v gospodinjstvih z nizko delovno intenzivnostjo, skoraj trikrat večji od povprečja EU. Pri odpravljanju posamičnih pasti neaktivnosti je bil dosežen določen napredek s spremembo delovanja nekaterih socialnovarstvenih prejemkov. Vendar pa je ponudba celodnevnega otroškega varstva omejena in draga, kar ovira udeležbo žensk in staršev samohranilcev na trgu dela.

               (12)S krepitvijo makroekonomskega okolja so se izboljšali tudi splošni pogoji za MSP, vendar se njihovi finančni položaji zelo razlikujejo; razmeroma majhen delež teh podjetij ima še naprej težave, povezane s preteklostjo, ter ustvarja glavnino potreb po dodatnem razdolževanju v tem sektorju. Tudi povpraševanje po posojilih kaže znake okrevanja. MSP so pri svojih naložbah še naprej močno odvisna od bančnega financiranja, nebančni viri financiranja pa so razmeroma slabo razviti. Ob močnejšem gospodarskemu okrevanju in rasti domačega povpraševanja bo ponudba verjetno vse bolj omejena, če kreditni kanali ne bodo ustrezno obnovljeni in viri financiranja diverzificirani; to bo odločilnega pomena za naložbe in obete glede rasti. Na ravni politik so bile sprejete pomembne pobude, da bi se podprl dostop MSP do financiranja in ponudili novi produkti z daljšo ročnostjo. Med te pobude spadajo ustanovitev Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI) in Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) ter uvedba drugih programov. Vendar pa je izkoriščenost nekaterih od teh programov za zdaj majhna, učinkovitost in vpliv SBCI in ISIF pa bo mogoče oceniti šele na podlagi pridobljenih izkušenj.

               (13)Irska je dobro napredovala pri prestrukturiranju domačih bank, zmanjševanju njihovega števila zaposlenih in obsega poslovanja ter pri njihovi dokapitalizaciji. Bančni profili financiranja so se normalizirali, donosnost pa se še naprej izboljšuje. Vendar pa so težave zaradi preteklega poslovanja še vedno kritične. Velik obseg slabih posojil se zgolj počasi zmanjšuje in še naprej omejuje zmožnost bank, da bi podprle gospodarsko okrevanje. Tovrstna posojila so v zadnjem četrtletju leta 2014 predstavljala 23,2 % vseh posojil v treh glavnih domačih bankah, kar je eden najvišjih deležev na ravni EU. Banke sicer še naprej izpolnjujejo svoje cilje glede zmanjševanja obsega hipotekarnih posojil, pri katerih prihaja do zamud pri odplačevanju, vendar pa se še naprej kopičijo posojila z najdaljšimi plačilnimi zaostanki (več kot 720 dni), ki so se v zadnjem četrtletju leta 2014 povečala na 9,8 % vrednosti stanja vseh posojil. Država dosega napredek pri izvajanju vzdržnega prestrukturiranja; aprila je centralna banka od bank zahtevala, da do konca leta 2015 izvedejo rešitve za veliko večino posojilojemalcev. Vendar pa se banke pri tem močno poslužujejo standardnih samoomejevalnih metod, ki vključujejo reprogramiranje plačil glavnice ali obresti, namesto da bi oboje znižale. Poleg tega se še naprej pogosto zatekajo k pravnim postopkom, da bi stranke, ki so pri odplačevanju v zamudi, pripravile k izpolnitvi obveznosti. Načrtovana uvedba centralnega registra posojil je le počasi napredovala, čeprav je ključna za izboljšanje nadzora, postopkov odobritve kredita in upravljanja tveganj.

               (14)Razmere na trgu dela so se v primerjavi z letom 2013 izboljšale zaradi ponovnega odpiranja delovnih mest v zasebnem sektorju in enakomernega upadanja brezposelnosti. Vendar je stopnja brezposelnosti kljub temu še vedno visoka in dolgoročna brezposelnost je še naprej močno zaskrbljujoča. Obstaja nevarnost, da bo ciklična brezposelnost deloma postala strukturna, saj so se s ponovnim vzpostavljanjem ravnotežja v gospodarstvu pojavila neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Brezposelnost mladih je še vedno precej višja, kot je bila pred krizo. Z reformami aktivacijskih ukrepov je bil v zadnjih letih dosežen precejšen napredek, vendar se še vedno porajajo določena vprašanja glede učinkovitosti obstoječih aktivacijskih politik in programov usposabljanja ter o zmožnosti zavodov za zaposlovanje, da v zadostnem obsegu dosežejo potrebne rezultate. Nedavno uvedena pobuda JobPath predstavlja pozitiven korak, vendar se bo morala njena učinkovitost še dokazati. V preteklosti se je sistem dodatnega izobraževanja in usposabljanja izkazal za neučinkovit pri zagotavljanju takšnega znanja in spretnosti, kot jih potrebuje ponovno uravnoteženo gospodarstvo, reforme pa so se začele izvajati šele pred kratkim.

               (15)Stroški pravnih storitev so v primerjavi s stroški drugih poklicnih storitev še vedno visoki in jih bo treba še prilagoditi. Ta prilagoditev je pomembna, ker so pravne storitve vhodni dejavnik za vse gospodarske sektorje in njihovi stroški vplivajo na konkurenčnost Irske. Reforma regulativnega okvira na področju pravnih storitev, s katero naj bi se povečala konkurenčnost in zmanjšali stroški, je dolgoletni projekt, h kateremu so se zavezali irski organi. Vendar pa leta 2011 objavljeni zakon o pravnih storitvah še ni bil sprejet. Poleg tega bo mogoče stroške dejansko zmanjšati le, če se določbe za povečanje konkurenčnosti in zmanjšanje stroškov v načrtovanem regulativnem okviru ohranijo in vključijo v predpise, ki jih bo izdal regulativni organ za pravne storitve, ki naj bi bil ustanovljen v kratkem. Komisija bo zato v okviru evropskega semestra še naprej spremljala napredek na tem področju.

               (16)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo irske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Irska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Irske za stabilnost, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 in 2 spodaj.

               (18)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 4 spodaj.

               (19)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Irska bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Irska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015. Doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016. Uporabi izredne prihodke, ki so jih omogočili boljši gospodarski in finančni pogoji od pričakovanih, za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in dolga. Omeji obstoječe diskrecijske pravice za spremembo zgornjih mej odhodkov nad posebnimi, vnaprej določenimi nepredvidenimi odhodki. Razširi davčno osnovo in pregleda davčne izdatke, tudi v povezavi z davkom na dodano vrednost.

               2.Sprejme ukrepe za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema, vključno z zmanjšanjem izdatkov za patentirana zdravila in postopnim uvajanjem ustreznih praks pri predpisovanju zdravil. Začne uvajati financiranje po dejavnostih v celotnem zdravstvenem sistemu.

               3.Sprejme ukrepe za povečanje delovne intenzivnosti gospodinjstev in obravnava tveganje revščine med otroci s postopnim ukinjanjem nadomestil in dodatkov ob ponovni zaposlitvi ter s povečanjem razpoložljivosti cenovno dostopnega celodnevnega otroškega varstva.

               4.Do konca leta 2015 dokonča trajno prestrukturiranje velike večine hipotekarnih posojil, pri katerih prihaja do zamud pri odplačevanju, in okrepi nadzorne ureditve centralne banke. Poskrbi, da bo prestrukturiranje posojil malim in srednjim podjetjem v težavah in preostalih komercialnih nepremičninskih posojil vzdržno, in sicer z nadaljnjo oceno uspešnosti bank glede na cilje, ki so si jih same zastavile. Sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo centralni register posojil operativen do leta 2016.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8803 final.

                     (6)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.