title: Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2014 in mnenje Sveta o malteškem programu stabilnosti za leto 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2014_x000b__x000b_in mnenje Sveta o malteškem programu stabilnosti za leto 2014_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim programom reform Malte
za leto 2014
in mnenje Sveta o malteškem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o
delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe
Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju
priporočila Evropske komisije[2],
ob upoštevanju resolucij
Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov
Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja
Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju
naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca
2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo
za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala
Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije
13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske
politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep
o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita
integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane
smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah
zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so
29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo
vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir
za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za
leto 2013 in dal mnenje o prenovljenem programu stabilnosti Malte za obdobje
2012–2016. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku
proračunskega načrta Malte za leto 2014[4] v skladu z
Uredbo (EU) št. 473/2013[5].
(5)
Komisija je 13. novembra
2013 sprejela letni pregled rasti[6],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU)
št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem
je Malto opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti
poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra
2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti,
konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je
potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ,
ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju
rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic
krize ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Komisija je 5. marca 2014
objavila rezultate poglobljenega pregleda za Malto[8], ki ga je
opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na
podlagi opravljene analize ugotavlja, da na Malti ni več makroekonomskih neravnotežij
v smislu postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Čeprav je
zadolženost še vedno visoka, se zdijo tveganja za vzdržnost zadolženosti
zasebnega in javnega sektorja ter za stabilnost finančnega sektorja
omejena, vendar jih je treba še naprej spremljati. Ugodni ostajajo zlasti
kazalniki finančne stabilnosti. Kljub temu je glede na strukturno naravo
tveganj v sektorju ključno, da se nadaljujejo sedanje preudarne prakse
nadzora in prevzemanja tveganj. Nepremičninski trg se je stabiliziral, zato
so tveganja zaradi prevelike izpostavljenosti, ki izvira iz stanovanjskih
posojil, omejena. Zadolženost zasebnega sektorja se zmanjšuje, razdolževanje
podjetij poteka urejeno, pritiski na kreditni trg pa so omejeni.
(8)
Malta je
16. aprila 2014 predložila nacionalni reformni program za leto 2014
in 8. maja 2014 njegovo posodobljeno različico, 30. aprila 2014
pa še program stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila zaradi medsebojne
povezanosti ocenjena istočasno.
(9)
Cilja proračunske
strategije, določene v programu stabilnosti za leto 2014, sta na vzdržen
način odpraviti čezmerni primanjkljaj do konca leta 2014 in postopno
doseči srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki
je strožji od določenega v Paktu za stabilnost in rast. Kljub temu pa uresničevanje
srednjeročnega cilja ni načrtovano. V letu 2014 načrtovana (preračunana)
strukturna prilagoditev malenkost odstopa od priporočenega napora. Po
načrtovanem popravku presežnega primanjkljaja se v letu 2015 načrtuje
manjše odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega
cilja. Po tem pa je načrtovano letno doseganje srednjeročnega cilja
bolj ali manj v skladu z zahtevo o najmanj 0,5 % BDP. V programu je
napovedano, da se bo vladni dolg, ki je leta 2013 znašal 73 % BDP, od leta
2014 naprej zmanjševal, kar je skladno z referenčno vrednostjo za
zmanjševanje dolga. Na splošno so programski cilji večinoma v skladu z
zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem
temeljijo proračunske napovedi v programu in ki ga je potrdil neodvisni
organ (Nacionalni revizijski urad), je za leti 2014 in 2015 verjeten, saj so
napovedi gospodarske rasti malenkostno manjše od napovedi Komisije za ta leta v
njeni napovedi iz pomladi 2014. Vendar obstajajo tveganja za doseganje proračunskih
ciljev, saj povečanje strukturnih prihodkov, načrtovano v programskem
obdobju, ne temelji povsem na ukrepih, zaradi prekoračenja odhodkov pa bi
lahko prišlo do višjih izplačil, kot določa proračun. Po
napovedih Komisije naj bi Malta v letu 2014 vzdržno odpravila svoj presežni
primanjkljaj. Istočasno je fiskalni napor v obdobju 2013–2014 po napovedi
Komisije za 1,6 % BDP nižji od zahtevanega v smislu (popravljene) spremembe
strukturnega salda in za 1,25 % BDP v smislu obseg ukrepov, ki so bili
ocenjeni kot potrebni v času izdaje priporočila iz postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Glede na to, da v letu 2014 ni možnosti za
odstopanja glede doseganja referenčne vrednosti za zmanjševanje dolga,
obstajajo določena tveganja povezana z dolgom. V letu 2015 obstaja
tveganje znatnega odstopanja od potrebnega napredka za doseganje srednjeročnega
cilja. Kljub temu, da sta načrtovani nominalni primanjkljaj in javni dolg
skladna s priporočilom iz postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem, Svet na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v skladu z
Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da so potrebna dodatna
prizadevanja za uskladitev strukturnega prilagajanja s priporočenim za
leto 2014 in za zagotovitev doseganja srednjeročnega cilja od leta 2015
naprej.
(10)
Nezavezujoča narava
malteškega fiskalnega okvira in kratko obdobje fiskalnega načrtovanja ne
podpirata trdnega fiskalnega položaja. Sprejemanje zakonodaje, ki naj bi
začela veljati konec leta 2013 za izpolnjevanje zahtev iz Direktive
85/2011/EU v zvezi s proračunskimi okviri in fiskalnega pakta, je bilo
odloženo. Vseeno pa je vlada v skladu z malteškim programom stabilnosti nedavno
sprejela akt o fiskalni odgovornosti, ki ga bo predložila v sprejem parlamentu.
Osnutek akta določa uvedbo pravila o uravnoteženem proračunu v
strukturnem smislu, pravilo o zadolževanju, triletni proračunski okvir z
letnim prilagajanjem in postopno uvedbo fiskalnega sveta, ki bi lahko imel
funkcijo sprejemanja uradnih vladnih makroekonomskih in fiskalnih napovedi ter
predhodnega in naknadnega nadzora spoštovanja fiskalnih pravil.
(11)
Davčne službe na Malti naj
bi se združile v enotni organ, s čimer se bo racionaliziral postopek
pobiranja davkov in preprečilo utajevanje davkov. Da bi se izboljšalo
izpolnjevanje davčnih obveznosti in pospešilo pobiranje neplačanih
davkov, so bile spremenjene kazni v zakonodaji o DDV in višina obresti za
neplačane davke. Uvedeni so bili tudi različni drugi ukrepi, ki naj
bi po pričakovanjih konsolidirali malteški davčni sistem. Usmeritev
teh ukrepov je ustrezna, vendar njihov učinek še ni zaznaven.
(12)
Kljub temu, da se Malta še
vedno sooča z izzivi na področju vzdržnosti svojih javnih financ, je
napredek na področju reforme njenega pokojninskega sistema in vzdržnosti
njenih zdravstvenih storitev komaj zaznaven. Čeprav je bila ustanovljena
strateška skupina za pokojnine, ki bo ocenila različne možnosti za reformo
pokojninskega sistema, so se malteški organi zavezali, da ne bodo dvigovali
zakonsko določene upokojitvene starosti nad tisto, ki je bila
določena v pokojninski reformi iz leta 2006. Zakonsko določena
upokojitvena starost zato še vedno ni usklajena s pričakovano življenjsko
dobo, kar predstavlja težavo za dolgoročno vzdržnost in ustreznost
pokojnin. Kljub temu, da namerava Malta odpraviti te pomanjkljivosti z ukrepi
na trgu dela, zlasti z nedavno sprejeto strategijo o aktivnem staranju
prebivalstva, pa ni verjetno, da bo s tem ustrezno razrešila obstoječe
težave. Vzdržnost zdravstvenega sistema glede na napovedano povišanje odhodkov,
povezanih s staranjem prebivalstva, te izzive še dodatno zaostruje. Pred
kratkim je bil predstavljen osnutek strategije nacionalnega zdravstvenega
sistema, vendar ni jasno, na kakšen način bo izveden ali kakšne prednosti
prinaša za stroškovno učinkovitost in vzdržnost. Treba je okrepiti javni
sistem osnovnega zdravstvenega varstva.
(13)
Stopnja predčasnega
opuščanja šolanja na Malti je še vedno zelo visoka, vendar se uvajajo
ukrepi za njeno zmanjšanje in celosten sistem spremljanja. Stopnja osvajanja
temeljnih veščin je še vedno nizka, kar prispeva k nizki stopnji
pismenosti in k predčasnemu opuščanju šolanja. Ustrezno izvajanje
nedavno sprejete nacionalne strategije za pismenost naj bi okrepilo
prizadevanja za odpravo te pomanjkljivosti. To bo dopolnjeno z nadaljnjimi
ukrepi, ki naj bi povečali relevantnost usposabljanja in izobraževanja za
trg dela. Med temi ukrepi so reforma okvira za vajeništvo, oblikovanje
strategije za vseživljenjsko učenje, vpeljava učenja z delom v
poklicnem izobraževanju in usposabljanju in posebni program, ki ga financira
Evropski socialni sklad.
(14)
Malta trenutno izvaja številne
večje ukrepe za povečevanje vključenosti žensk na trg dela,
zlasti z zagotavljanjem brezplačnega varstva otrok za gospodinjstva, v
katerih sta oba starša zaposlena ali se izobražujeta. Učinkovito izvajanje
bo ključno. Pristojni si prizadevajo za zagotavljanje popoldanskega
varstva in omogočajo sprejemanje otrok v šole pred predvidenim
začetkom pouka, za lažje usklajevanje delovnih in starševskih obveznosti.
Predvidene so tudi davčne spodbude za starše, da bi svoje otroke pošiljali
v vzgojnovarstvene ustanove, ki so vključene v že obstoječe sheme.
Premalo pa je storjenega za uvedbo in spodbujanje uporabe fleksibilnih delovnih
ureditev, kot sta delo od doma ali fleksibilni delovnik, kar bi pripomoglo k
ponovnemu vključevanju žensk na trg dela.
(15)
Če želi Malta izboljšati
svojo mednarodno konkurenčnost in se izogniti možnim negativnim
posledicam, ki izhajajo iz neusklajenosti plač in sprememb v
produktivnosti, mora odpraviti nekatere infrastrukturne pomanjkljivosti v
energetskem in prometnem sektorju, ki omejujejo njen potencial, zlasti zaradi
visokih cen energije. Izgradnja povezave z italijanskim električnim
omrežjem naj bi se letos zaključila, kar bo povečalo varnost oskrbe z
električno energijo in bi lahko pripomoglo k diverzifikaciji ponudbe in
uporabi obnovljive energije, ki se pridobiva zunaj Malte. Poleg tega se bo
nabor energijskih virov na Malti povečal z načrtovano
priključitvijo na evropsko plinsko omrežje, s čimer bo Malta manj
odvisna od enega samega glavnega vira energije in bo povečala svojo
privlačnost kot poslovno okolje. Še vedno pa so na voljo
neizkoriščeni domači obnovljivi viri energije z izjemo
določenega napredka na področju uporabe fotonapetostne energije.
(16)
Razvoj poslovnega okolja zavira
tudi določena neučinkovitost malteške javne uprave. Čeprav
izboljšave na področju javnega naročanja potekajo v pravi smeri, pa
izjemna dolgotrajnost postopkov javnega naročanja povzroča
neučinkovitost javne porabe. Ti ukrepi tudi niso ciljno naravnani, zaradi
česar je težko ocenjevati njihovo učinkovitost. Pomanjkanje
alternativ, ki niso dolžniško financiranje, povzroča visoke stroške
financiranja podjetij, zaradi česar je pod pritiskom njihova poslovna
dejavnost. Takšne davčne ugodnosti za korporacije lahko vodijo do visoke
zadolženosti podjetij in neučinkovite porazdelitve kapitala. Zato bi bilo
treba raziskati tudi možnosti za nedolžniško financiranje. Malta se še vedno
sooča z neučinkovitostjo pravosodnega sistema, ki je bila navedena že
v priporočilih za Malto iz leta 2013. Čeprav se pričakuje, da
bodo številni reformni predlogi Komisije za reformo pravosodja, objavljeni
novembra 2013, izvedeni do konca leta 2014, Malta še ni objavila natančne
časovnice in prednostnih nalog. Še vedno tudi ni jasno, kako bo odpravila
zaostanke, zlasti v povezavi s prej navedenimi pomanjkljivostmi.
(17)
Malta je okrepila regulativni
nadzor za zagotovitev stabilnosti finančnega sektorja. Malteška centralna
banka je dobila pooblastila za izvajanje makrobonitetnega nadzora, medtem ko je
posebna pozornost namenjena vprašanjem o finančni stabilnosti, zakonodaja
pa po novem določa ustanovitev Skupnega odbora za finančno
stabilnost. Ukrepi, ki so bili izvedeni za krepitev zagotavljanja sredstev za
izgube pri posojilih v okviru spremembe bančnega pravila 9, so
zadovoljivi.
(18)
V okviru evropskega semestra je
Komisija izvedla obsežno analizo malteške ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo
prispevka EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni
upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na
Malti, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih iz točk 1 do 5 spodaj.
(19)
Svet je ob upoštevanju te ocene
proučil malteški program stabilnosti, njegovo mnenje[9] pa je
izraženo zlasti v priporočilu iz točke (1) v nadaljevanju.
(20)
V okviru evropskega semestra je
Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote.
Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države
članice, katerih valuta je euro. Malta bi morala ta priporočila
izvesti pravočasno in v celoti –
PRIPOROČA, da
Malta v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:
1.           Odpravi
presežni primanjkljaj na vzdržen način do leta 2014. Bistveno okrepi
proračunsko strategijo v letu 2015, da se zagotovi potrebna strukturna
prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja. Po
tem izvaja strukturno prilagajanje v višini najmanj 0,5 % BDP na leto, v
ugodnih ekonomskih razmerah pa več ali po potrebi zagotovi spoštovanje
pravila o zadolževanju, da se zagotovi vzdržno zmanjševanje deleža javnega
dolga. Sprejme akt o fiskalni odgovornosti za uvedbo zavezujočega večletnega
fiskalnega okvira, ki bo temeljil na pravilih, in uvedbo neodvisnega organa, ki
bo pooblaščen za nadzor fiskalnih pravil in sprejemanje makroekonomskih
napovedi, ki bodo temelj za fiskalno načrtovanje. Nadaljuje z izboljšavami
za izpolnjevanje davčnih obveznosti in boj proti davčnim utajam, tako
da zagotovi nenehno izvajanje in ocenjevanje do sedaj sprejetih ukrepov ter
sprejme dodatne ukrepe, zlasti za spodbujanje uporabe elektronskih
plačilnih sredstev.
2.           Pospeši tekočo
pokojninsko reformo, zlasti z bistveno hitrejšo uvedbo načrtovanega
povečanja zakonsko določene upokojitvene starosti, tako da se jo
poveže s spremembami pričakovane življenjske dobe. Zagotovi, da celostna
reforma sistema javnega zdravstva zagotovi stroškovno učinkovito in vzdržno
uporabo razpoložljivih virov, kot so krepitev osnovnega zdravstva varstva.
3.           Nadaljuje s prizadevanji za
oblikovanje politike, ki bo odgovorila na vprašanja, povezana z relevantnostjo
izobraževanja in usposabljanja za trg dela, ter izboljšala osvajanje temeljnih
veščin s pospeševanjem prizadevanj za reformo zastarelega sistema
vajeništva. Še naprej zmanjšuje predčasno opuščanje šolanja, zlasti z
dokončanjem in izvajanjem napovedane nacionalne strategije za pismenost.
Še naprej povečuje udeleženost žensk na trgu dela, zlasti tistih, ki si
želijo ponovno vstopiti na trg dela, s spodbujanjem fleksibilnih delovnih
ureditev.
4.           Razširi nabor energijskih
virov v gospodarstvu, vključno s povečevanjem deleža energije iz
obnovljivih virov.
5.           Nadaljuje s prizadevanji za
povečanje učinkovitosti in skrajšanje postopkov javnih naročil.
Spodbuja alternativne vire financiranja namesto dolžniškega financiranja
podjetij z omogočanjem dostopa do kapitalskih trgov in  razvojem skladov
tveganega kapitala. Poveča učinkovitost pravosodnega sistema s
pravočasnim in učinkovitim izvajanjem načrtovane reforme
sodstva.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 419 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[4]               UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
[5]               C(2013) 8007 final
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150 final.
[9]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: 2011/645/EU: Priporočilo Sveta z dne 15. februarja 2011 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2009

text:
               1.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/13

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 15. februarja 2011
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2009
   (2011/645/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane 15. decembra 1989 v Loméju (1), kakor je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2009 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS v skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2009 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2009.

      V Bruslju, 15. februarja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MATOLCSY Gy.

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 303, 9.11.2010, str. 243.


title: Priporočilo Komisije z dne 5. julija 2010 glede ocene tveganja pomanjkljivosti, odkritih med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti (gospodarskih vozil) v skladu z Direktivo 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta

text:
               8.7.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/97

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 5. julija 2010
   glede ocene tveganja pomanjkljivosti, odkritih med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti (gospodarskih vozil) v skladu z Direktivo 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (2010/379/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V interesu varnosti v cestnem prometu, varstva okolja in pravične konkurence je pomembno zagotoviti pravilno vzdrževanje in pregled v prometu uporabljanih gospodarskih vozil, da se vzdržuje njihovo varno delovanje v prometu med vožnjo v Evropski uniji.

               (2)

               Da bi dosegli bolj usklajen sistem in preprečili neenako obravnavo pri cestnih pregledih tehnične brezhibnosti je treba poleg predpisov in postopkov iz Direktive 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti (1), uvesti smernice za oceno pomanjkljivosti, naštetih v Prilogi II k navedeni direktivi.

               (3)

               Uvesti je treba tri kategorije, da bi upoštevali težo pomanjkljivosti.

               (4)

               Za vsako kategorijo pomanjkljivosti je treba opisati posledice uporabe vozila v zadevnem stanju –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Države članice morajo oceniti pomanjkljivosti, odkrite med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti vozila v skladu s smernicami iz Priloge k temu priporočilu.

      V Bruslju, 5. julija 2010

            Za Komisijo

         Siim KALLAS

            Podpredsednik

      (1)  UL L 203, 10.8.2000, str. 1.

      PRILOGA

         Smernice za oceno pomanjkljivosti

      V tem dokumentu so v okviru izvajanja Direktive 2000/30/ES navedene smernice, katerih izvajanje se priporoča državam članicam, da bi tako ocenile pomanjkljivosti (opredeljene kot tehnične pomanjkljivosti in druge neskladnosti), odkrite med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti vozil.
      Pomanjkljivosti so razvrščene v naslednje kategorije:

                  MANJŠE POMANJKLJIVOSTI (MiD)

                  VEČJE POMANJKLJIVOSTI (MaD)

                  NEVARNE POMANJKLJIVOSTI (DD)

            Vsaka kategorija pomanjkljivosti mora biti opredeljena glede na stanje vozila, kot je navedeno v nadaljevanju:
      MANJŠE POMANJKLJIVOSTI
      Tehnične pomanjkljivosti brez pomembnega učinka na varnost vozila in druge manjše neskladnosti. Vozila ni treba ponovno pregledati, saj se po razumni presoji lahko pričakuje, da bodo odkrite pomanjkljivosti nemudoma odpravljene.
      VEČJE POMANJKLJIVOSTI
      Pomanjkljivosti, ki lahko škodujejo varnosti vozila in/ali ogrozijo druge udeležence na cesti ter druge pomembnejše neskladnosti. Vozilo mora biti čim prej popravljeno in za njegovo nadaljnjo uporabo lahko veljajo omejitve in pogoji, npr. vozilo mora opraviti ponoven tehnični pregled.
      NEVARNE POMANJKLJIVOSTI
      Pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu. Nadaljnja uporaba vozila na cesti ni dovoljena, čeprav je lahko v nekaterih primerih dovoljena vožnja pod določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, npr. za takojšnje popravilo ali zaseg vozila.
      Vozilo s pomanjkljivostmi, ki spadajo v več kot eno kategorijo, je treba razvrstiti glede na najresnejšo pomanjkljivost. Vozilo z več pomanjkljivostmi iste kategorije se lahko razvrsti v naslednjo kategorijo z resnejšimi pomanjkljivostmi, če to vozilo zaradi skupnega učinka pomanjkljivosti pomeni večjo nevarnost.
      Pri pomanjkljivostih, ki se lahko razvrstijo v več kot eno kategorijo, je odgovornost inšpektorja, ki izvaja pregled, da pomanjkljivosti razvrsti glede na njihovo težo v skladu z nacionalno zakonodajo.
      Med oceno pomanjkljivosti je treba upoštevati zahteve za homologacijo ob prvi registraciji ali začetku uporabe. Za nekatere postavke pa bodo veljale zahteve glede naknadnega opremljanja.

         Zahteve glede ocenjevanja

      Pod pomanjkljivostmi so navedene odkrite tehnične pomanjkljivosti ali druge neskladnosti.

                  Postavka

                  Pomanjkljivosti

                  Smernice za oceno pomanjkljivosti

                  MiD

                  MaD

                  DD

                  1.   ZAVORNA OPREMA

                              1.1

                              Mehansko stanje in delovanje

                              1.1.1

                              Pedalo delovne zavore/tečaj ročnega vzvoda

                              (a)

                              Tečaj pretesen.

                  X

                              (b)

                              Čezmerna obraba ali zračnost.

                  X

                              1.1.2

                              Stanje pedala/ročnega vzvoda in prosti hod naprave za upravljanje zavor

                              (a)

                              Čezmeren ali nezadosten rezervni hod.

                  X

                              (b)

                              Naprava za upravljanje zavore se ne sprošča pravilno.

                  X

                  X

                              (c)

                              Na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena.

                  X

                              1.1.3

                              Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji

                              (a)

                              Nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek).

                  X

                  X

                              (b)

                              Čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, ni v skladu z zahtevami (8).

                  X

                              (c)

                              Večkrožni varnostni ventil ali razbremenilni ventil ne deluje.

                  X

                              (d)

                              Uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka.

                  X

                              (e)

                              Zunanja poškodba lahko vpliva na delovanje zavornega sistema.

                  X

                  X

                              1.1.4

                              Opozorilnik ali merilec, ki kaže prenizek tlak.

                  Slabo delovanje ali pokvarjen opozorilnik ali merilec.

                  X

                  X

                              1.1.5

                              Ročno upravljani krmilni ventil zavore

                              (a)

                              Razpokan, poškodovan ali čezmerno obrabljen krmilni ventil.

                  X

                              (b)

                              Krmiljenje ventilskega vretena nezanesljivo ali ventil nezanesljiv.

                  X

                              (c)

                              Povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu.

                  X

                              (d)

                              Nezadovoljivo delovanje.

                  X

                              1.1.6

                              Sprožilo parkirne zavore, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore, elektronska parkirna zavora

                              (a)

                              Zaskočka ne drži pravilno.

                  X

                              (b)

                              Čezmerna obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma.

                  X

                  X

                              (c)

                              Čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev.

                  X

                              (d)

                              Sprožilo manjka, je poškodovano ali ne deluje.

                  X

                              (e)

                              Nepravilno delovanje, opozorilnik kaže slabo delovanje.

                  X

                              1.1.7

                              Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji)

                              (a)

                              Poškodovan ventil ali čezmerno uhajanje zraka.

                  X

                  X

                              (b)

                              Čezmerno puščanje olja iz kompresorja.

                  X

                              (c)

                              Ventil nezanesljivo pritrjen ali neustrezno nameščen.

                  X

                              (d)

                              Puščanje ali uhajanje tekočine hidravličnih zavor.

                  X

                  X

                              1.1.8

                              Spojke za zavore priklopnega vozila (električne in pnevmatske)

                              (a)

                              Pomanjkljiv pokrov ali samotesnilni ventil.

                  X

                  X

                              (b)

                              Pokrov ali ventil nezanesljivo pritrjen ali neustrezno nameščen.

                  X

                  X

                              (c)

                              Čezmerno uhajanje.

                  X

                  X

                              (d)

                              Nepravilno delovanje.

                  X

                  X

                              1.1.9

                              Tlačna posoda hranilnika energije

                              (a)

                              Posoda je poškodovana, razjedena ali iz nje uhaja.

                  X

                  X

                              (b)

                              Naprava za praznjenje kondenzata ne deluje.

                  X

                  X

                              (c)

                              Posoda nezanesljivo pritrjena ali neustrezno nameščena.

                  X

                              1.1.10

                              Servozavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi)

                              (a)

                              Servo enota je okvarjena ali neučinkovita.

                  X

                              (b)

                              Glavni zavorni valj je okvarjen ali pušča.

                  X

                  X

                              (c)

                              Glavni zavorni valj je nezanesljiv.

                  X

                  X

                              (d)

                              Nezadostna količina zavorne tekočine.

                  X

                  X

                              (e)

                              Manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja.

                  X

                              (f)

                              Opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena.

                  X

                              (g)

                              Nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine.

                  X

                              1.1.11

                              Toge zavorne cevi

                              (a)

                              Neposredna nevarnost okvare ali loma.

                  X

                  X

                              (b)

                              Uhajanje iz cevi ali povezav.

                  X

                  X

                              (c)

                              Poškodovane ali čezmerno razjedene cevi.

                  X

                  X

                              (d)

                              Napačno nameščene cevi.

                  X

                  X

                              1.1.12

                              Gibljive zavorne cevi

                              (a)

                              Neposredna nevarnost okvare ali loma.

                  X

                  X

                              (b)

                              Zavorne cevi poškodovane, se drgnejo, so zvite ali prekratke.

                  X

                  X

                              (c)

                              Uhajanje iz cevi ali povezav.

                  X

                  X

                              (d)

                              Izbokline na ceveh pod tlakom.

                  X

                  X

                              (e)

                              Porozne cevi.

                  X

                              1.1.13

                              Zavorne obloge in ploščice

                              (a)

                              Čezmerna obraba oblog ali ploščic.

                  X

                  X

                              (b)

                              Obloge ali ploščice onesnažene (olje, mast itd.).

                  X

                  X

                              (c)

                              Obloge ali ploščice manjkajo.

                  X

                              1.1.14

                              Zavorni bobni, zavorni koluti

                              (a)

                              Čezmerna obraba bobna ali koluta, čezmerno zbrazdani, razpokani, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni.

                  X

                  X

                              (b)

                              Boben ali kolut onesnažen (olje, mast itd.).

                  X

                  X

                              (c)

                              Boben ali kolut manjka.

                  X

                              (d)

                              Nosilna plošča nezanesljivo pritrjena.

                  X

                              1.1.15

                              Zavorni bovden potegi, drogovi, vzvodi, spoji

                              (a)

                              Poškodovani ali zavozlani potegi.

                  X

                  X

                              (b)

                              Čezmerno obrabljeni ali razjedeni sestavni deli.

                  X

                  X

                              (c)

                              Bovden poteg, drog ali spoj nezanesljiv.

                  X

                              (d)

                              Pomanjkljivo vodilo bovden potega.

                  X

                              (e)

                              Omejevanje prostega hoda zavornega sistema.

                  X

                              (f)

                              Neobičajno premikanje ročic/spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo.

                  X

                              1.1.16

                              Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali hidravličnimi valji)

                              (a)

                              Sprožilo razpokano ali poškodovano.

                  X

                  X

                              (b)

                              Sprožilo pušča.

                  X

                  X

                              (c)

                              Sprožilo nezanesljivo pritrjeno ali neustrezno nameščeno.

                  X

                  X

                              (d)

                              Sprožilo čezmerno razjedeno.

                  X

                  X

                              (e)

                              Nezadosten ali čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane.

                  X

                  X

                              (f)

                              Manjka pokrov za zaščito pred prahom ali pa je čezmerno poškodovan.

                  X

                  X

                              1.1.17

                              Ventil za zaznavanje obremenitve

                              (a)

                              Pomanjkljiva povezava.

                  X

                              (b)

                              Nepravilna nastavitev povezave.

                  X

                              (c)

                              Ventil je zataknjen ali ne deluje.

                  X

                  X

                              (d)

                              Ventil manjka.

                  X

                              (e)

                              Manjka tablica s podatki.

                  X

                              (f)

                              Podatki so nečitljivi ali niso skladni z zahtevami (8).

                  X

                              1.1.18

                              Regulatorji zračnosti in opozorilniki

                              (a)

                              Regulator poškodovan, zataknjen ali se nepravilno giba, je čezmerno obrabljen ali nepravilno nastavljen.

                  X

                              (b)

                              Pomanjkljiv regulator.

                  X

                              (c)

                              Nepravilno nameščen ali zamenjan.

                  X

                              1.1.19

                              Trajnostni zavorni sistem (kadar je nameščen ali zahtevan)

                              (a)

                              Nezanesljivi konektorji ali okovje.

                  X

                  X

                              (b)

                              Sistem je vidno pomanjkljiv ali manjka.

                  X

                              1.1.20

                              Samodejno delovanje zavor priklopnega vozila

                  Zavora priklopnega vozila ne deluje samodejno, kadar je spojka izklopljena.

                  X

                              1.1.21

                              Celoten zavorni sistem

                              (a)

                              Druge naprave v sistemu (na primer črpalka za sredstvo proti zamrznitvi, sušilnik itd.): zunanje poškodbe ali čezmerna razjedenost, ki negativno vplivajo na zavorni sistem.

                  X

                  X

                              (b)

                              Puščanje zraka ali sredstva proti zamrznitvi.

                  X

                  X

                              (c)

                              Kateri koli sestavni del je nezanesljivo pritrjen ali neustrezno nameščen.

                  X

                              (d)

                              Neustrezno popravilo ali sprememba katerega koli sestavnega dela (1).

                  X

                  X

                              1.1.22

                              Preskusne povezave (kadar so nameščene ali zahtevane)

                              (a)

                              Manjkajo.

                  X

                              (b)

                              Poškodovane, neuporabne ali puščajo.

                  X

                  X

                              1.2

                              Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore

                              1.2.1

                              Zmogljivost

                                 (E)
                                  (9)

                              (a)

                              Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih.

                  X

                  X

                              (b)

                              Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran.

                  X

                  X

                              (c)

                              Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje).

                  X

                              (d)

                              Neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu.

                  X

                              (e)

                              Čezmerno nihanje zavorne sile med vsakim celotnim vrtljajem kolesa.

                  X

                              1.2.2

                              Učinkovitost

                                 (E)
                                  (9)

                  Ne dosega naslednjih minimalnih vrednosti:

                              kategorija N1: 45 %

                              kategorija M1, M2 in M3: 50 % (2)

                              kategorija N2 in N3: 43 % (3)

                              kategorija O2,O3 in O4: 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3

                              Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema)

                              1.3.1

                              Zmogljivost

                                 (E)
                                  (9)

                              (a)

                              Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih.

                  X

                  X

                              (b)

                              Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % največjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran.

                  X

                  X

                              (c)

                              Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje).

                  X

                  X

                              1.3.2

                              Učinkovitost

                  Zavorni učinek manjši od 50 % (5) zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v oddelku 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev (Razen L1e in L3e).

                  X

                  X

                              1.4

                              Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore

                              1.4.1

                              Zmogljivost

                                 (E)
                                  (9)

                  Zavora na eni strani ne deluje oziroma je odklon vozila pri preskušanju na cesti od ravne črte pretiran.

                  X

                  X

                              1.4.2

                              Učinkovitost

                                 (E)
                                  (9)

                  Za vse kategorije vozil je zavorni koeficient manjši od 16 % glede na največjo dovoljeno maso ali za motorna vozila 12 % glede na največjo dovoljeno kombinirano maso vozila, kar je višje.

                  X

                  X

                              1.5

                              Zmogljivost trajnostnega zavornega sistema

                              (a)

                              Ni postopne spremembe učinkovitosti (ne uporablja se za sistem motorne zavore).

                  X

                              (b)

                              Sistem ne deluje.

                  X

                              1.6

                              Sistem proti blokiranju koles (ABS)

                              (a)

                              Slabo delovanje opozorilne naprave.

                  X

                              (b)

                              Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema.

                  X

                              (c)

                              Senzorji hitrosti vrtenja koles manjkajo ali so poškodovani.

                  X

                              (d)

                              Poškodovana električna napeljava.

                  X

                              (e)

                              Drugi sestavni deli manjkajo ali so poškodovani.

                  X

                              1.7

                              Elektronski zavorni sistem (EBS)

                              (a)

                              Slabo delovanje opozorilne naprave.

                  X

                              (b)

                              Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema.

                  X

                  8.   EMISIJE

                              8.1

                              Hrup

                              8.1.1

                              Sistem za zmanjševanje hrupa

                              (a)

                              Ravni hrupa presegajo dovoljene v zahtevah (a). (8).

                  X

                              (b)

                              Kateri koli del sistema za zmanjševanje hrupa je zrahljan, lahko odpade, je poškodovan, nepravilno nameščen, manjka ali je očitno tako spremenjen, da lahko negativno vpliva na ravni hrupa.

                  X

                  X

                              8.2

                              Emisije izpušnih plinov

                              8.2.1

                              Emisije iz bencinskih motorjev

                              8.2.1.1

                              Oprema za uravnavanje emisij izpušnih plinov

                              (a)

                              Oprema za uravnavanje emisij, ki jo je namestil proizvajalec, manjka, je spremenjena ali očitno pomanjkljiva.

                  X

                  X

                              (b)

                              Puščanje, ki lahko vpliva na meritve emisij.

                  X

                              8.2.1.2

                              Plinaste emisije

                                 (E)
                                  (9)

                              (a)

                              Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec.

                  X

                              (b)

                              Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo:

                                          (i)

                                          za vozila brez naprednega sistema za uravnavanje emisij:

                                                      —

                                                      4,5 %, ali

                                                      —

                                                      3,5 %,

                                                glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah (8);

                                          (ii)

                                          za vozila z naprednim sistemom za uravnavanje emisij:

                                                      —

                                                      pri prostem teku motorja: 0,5 %

                                                      —

                                                      pri visokem številu vrtljajev motorja v prostem teku: 0,3 %
                                                      ali

                                                      —

                                                      pri prostem teku motorja: 0,3 % (6)

                                                      —

                                                      pri visokem številu vrtljajev motorja v prostem teku: 0,2 %

                                                glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah (8).

                  X

                              (c)

                              Lambda je zunaj območja 1 ± 0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca.

                  X

                              (d)

                              Vrednosti, odčitane z naprave OBD, kažejo znatno poslabšano delovanje.

                  X

                              (e)

                              Merjenje z zaznavanjem na daljavo kaže znatno neskladje.

                  X

                              8.2.2

                              Emisije iz dizelskih motorjev

                              8.2.2.1

                              Oprema za uravnavanje emisij izpušnih plinov

                              (a)

                              Oprema za uravnavanje emisij, ki jo je namestil proizvajalec, manjka ali je očitno pomanjkljiva.

                  X

                  X

                              (b)

                              Puščanje, ki lahko vpliva na meritve emisij.

                  X

                              8.2.2.2

                              Motnost

                                 (E)
                                  (9)

                              Vozila, registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

                              (a)

                              Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah (8),
                              motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu;

                  X

                              (b)

                              če tega podatka ni ali v zahtevah (8) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti:
                              za sesalne dizelske motorje: 2,5 m-1,
                              za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0 m-1,
                              ali za vozila, določena v zahtevah (8) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah (8),
                              1,5 m-1
                                  (7).

                  X

                              (c)

                              Merjenje z zaznavanjem na daljavo kaže znatno neskladje.

                  X

                              8.4

                              Druge postavke, povezane z okoljem

                              8.4.1

                              Puščanje tekočine

                  Kakršno koli čezmerno puščanje tekočine, ki lahko škodi okolju ali ogroža varnost drugih udeležencev na cesti.

                  X

                  X

         (1)  Neustrezno popravilo ali sprememba pomeni popravilo ali spremembo, ki negativno vpliva na varnost vozila v cestnem prometu ali škodljivo vpliva na okolje.

         (2)  48 % za vozila, ki niso opremljena z ABS ali homologirana pred 1. oktobrom 1991.

         (3)  45 % za vozila, registrirana po letu 1988 ali od dneva, določenega v zahtevah, kar je pozneje.

         (4)  43 % za polpriklopnike in priklopnike z vrtljivim ojesom, registrirane po letu 1988 ali od dneva, določenega v zahtevah, kar je pozneje.

         (5)  2,2 m/s2 za vozila kategorij N1, N2 in N3.

         (6)  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v vrstici A ali B točke 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS (UL L 76, 6.4.1970, str. 1) ali pozneje, ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2002.

         (7)  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v vrstici B točke 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS ali pozneje; v vrstici B1, B2 ali C točke 6.2.1 Priloge I k Direktivi Sveta 88/77/EGS (UL L 36, 9.2.1988 str. 33,) ali pozneje ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2008.

         (8)  „Zahteve“ so določene v zahtevah za homologacijo na datum homologacije, prve registracije ali začetka uporabe ter v zahtevah glede naknadnega opremljanja ali nacionalni zakonodaji države registracije.

         (9)  (E) Za preskušanje te postavke je potrebna oprema.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/88

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/26
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) ter člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 ter dal mnenje o posodobljenem programu Nizozemske za stabilnost za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je Komisija 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Nizozemske ni opredelila kot države članice, za katero bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Nizozemska je 27. aprila 2012 predložila program za stabilnost za obdobje 2012–2015 in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, optimističen. V programu za stabilnost je za leto 2013 napovedana 1,25–odstotna gospodarska rast, pri čemer ni upoštevan negativni učinek dodatnih ukrepov za konsolidacijo na rast; na podlagi enakega scenarija brez sprememb politik Komisija napoveduje nižjo, 0,7–odstotno rast. Opredeljeni namen programa za stabilnost je izpolniti priporočila Sveta v zvezi z odpravo čezmernega primanjkljaja in si prizadevati za nadaljnje izboljšanje proračunskega položaja ob približevanju srednjeročnemu proračunskemu cilju s prizadevanjem za fiskalno konsolidacijo v višini najmanj 0,5 % letno. Program za stabilnost predvideva nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3 % BDP v letu 2013 in potrjuje prejšnji srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v višini 0,75 % BDP v obdobju 2010–2013 na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je v skladu s strukturno konsolidacijo v višini 0,75 % BDP, ki jo priporoča Svet. Program za stabilnost ne določa proračunskih ciljev po letu 2013, zato ni mogoče oceniti vzdržnosti proračunskega popravka v letu 2013 in napredka v smeri srednjeročnega cilja v poznejših letih, vključno s skladnostjo z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast.
               Proračunske projekcije v programskem obdobju so izpostavljene tveganjem glede izvedbe. Ne gre le za tveganja v zvezi s pravkar objavljenimi ukrepi za konsolidacijo, ampak tudi v zvezi z izvedbo nekaterih ukrepov, ki jih je že prej sprejela odhajajoča vlada. Dodatni ukrepi, ki jih je vlada aprila 2012 predlagala za leto 2013, in njihove proračunske posledice so bili 25. maja po končnem datumu za oceno nadalje opredeljeni in kvantificirani. Proračunska prilagoditev je bila doslej povezana predvsem z nižanjem odhodkov, kar vpliva tudi na odhodke, ki pospešujejo rast. V skladu s programom za stabilnost za leto 2012 naj bi se razmerje med dolgom in BDP v letu 2012 še izrazito povečalo in sicer na 70,2 % BDP, v letu 2013 pa naj bi se ob upoštevanju učinka dodatnih ukrepov za konsolidacijo še malenkost povečalo na 70,7 % BDP. Delež dolga naj bi tako po projekcijah ostal precej nad referenčno vrednostjo 60 % iz Pogodbe. Za leti 2014 in 2015 program za stabilnost ne opredeljuje ciljnega dolga, zato za obdobje po letu 2013 ni mogoče oceniti skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast.

               (11)

               Vlada je predstavila načrte za postopno zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti, ki naj bi najpozneje leta 2019 dosegla 66 let, leta 2024 pa 67 let. Po tem bo predpisana upokojitvena starost vezana na pričakovano življenjsko dobo. Ukrepi na trgu dela bi podpirali zadevno zvišanje dejanske upokojitvene starosti. V skladu z vladnim dogovorom je cilj pokojninske reforme zagotovitev ustrezne in vzdržne med- in znotrajgeneracijske delitve stroškov in tveganj v drugem stebru. Vlada je predložila načrt reforme v zvezi z dolgotrajno oskrbo. Potrebni bodo nadaljnji konkretni ukrepi, ki bodo prispevali k zmanjšanju finančnega bremena starajoče se nizozemske družbe.

               (12)

               Odvračilni davčni ukrepi za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu so se skrčili, vendar še ne dovolj. Odprava preostalih takšnih odvračilnih davčnih ukrepov bi še prispevala k povečanju ponudbe delovne sile in učinkovitejšemu razporejanju človeškega kapitala. Vključevanje ranljivih skupin na trg dela bi bilo treba izboljšati.

               (13)

               Na področju podjetniške politike so bili odobreni načrti za najpomembnejše sektorje, vlada in predstavniki industrije pa so podpisali sektorske „inovacijske pogodbe“. Podpora zasebnim raziskavam se krepi z uvedbo programa davčnih olajšav za raziskave in razvoj (RDA+) v okviru ukrepov za nadaljnje spodbujanje inovacij, zasebnih raziskav in razvoja ter tesnejšega sodelovanja med znanostjo in gospodarstvom. Vendar osredotočenost na „najpomembnejše sektorje“ ne bi smela okrniti temeljnih raziskav ali izključiti inovativnih podjetij, ki ne delujejo v enem od „najpomembnejših sektorjev“.

               (14)

               Na nizozemskem stanovanjskem trgu so v zadnjih štirih desetletjih povečala strukturna popačenja. Osnovne omejitve pri ponudbi na nepremičninskem trgu in davčne spodbude za lastništvo stanovanj (zlasti davčna olajšava za hipotekarne obresti, ki najbolj koristi gospodinjstvom z višjimi dohodki) so povzročile neučinkovito razporeditev kapitala. Na trgu najemnih stanovanj z obsežnim segmentom socialnih stanovanj je zaradi socialnih politik in zgornje omejitve višine najemnin in povišanj najemnin ponudba najemnih stanovanj postala zelo neelastična. Sprememba ugodne davčne obravnave lastništva stanovanja bi pomagala omejiti strukturna popačenja na nizozemskem stanovanjskem trgu.

               (15)

               Nizozemska je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, krepitev finančne stabilnosti in izboljšanje vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala v priporočilih.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nizozemske ekonomske politike. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 5 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi pravočasno in trajno odpravljanje čezmernega primanjkljaja. V ta namen v celoti izvede predvideno proračunsko strategijo za leto 2012. Opredeli potrebne ukrepe za izvrševanje proračuna za leto 2013 s ciljem zagotoviti strukturno konsolidacijo, kot je določena v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato zagotovi ustrezno strukturno konsolidacijo, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke, ter zagotovi zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga, hkrati pa zaščiti odhodke na področjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje. V ta namen po oblikovanju nove vlade predloži dopolnitev programa za stabilnost za leto 2012 z utemeljenimi cilji in ukrepi za obdobje po letu 2013.

               2.

               Sprejme ukrepe za dvig zakonsko določene upokojitvene starosti, med drugim tako, da jo veže na pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te ukrepe z ukrepi na trgu dela v podporo zvišanju dejanske upokojitvene starosti ob hkratnem izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Prilagodi drugi pokojninski steber tako, da bo odražal zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti ob hkratnem zagotavljanju ustrezne med- in znotrajgeneracijske delitve stroškov in tveganj. Izvede tudi načrtovano reformo dolgotrajne oskrbe in jo dopolni z dodatnimi ukrepi za obvladovanje povišanja stroškov ob upoštevanju staranja prebivalstva.

               3.

               Poveča udeležbo na trgu dela zlasti starejših, žensk, invalidov in priseljencev, med drugim tako, da dodatno omeji odvračilne davčne ukrepe za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu, spodbudi prehajanje na trgu dela in obravnava togosti.

               4.

               Spodbuja inovacije, zasebne naložbe v raziskave in razvoj, tesnejše sodelovanje med znanostjo in gospodarstvom ter spodbuja preoblikovanje industrije z zagotavljanjem primernih spodbud v okviru podjetniške politike, hkrati pa še naprej omogoča dostop do teh spodbud tudi podjetjem, ki ne spadajo strogo med „najpomembnejše sektorje“, in ohrani temeljne raziskave.

               5.

               Sprejme ukrepe za postopno reformo stanovanjskega trga, med drugim naj: (i) spremeni ugodno davčno obravnavo lastništva stanovanja, med drugim s postopno odpravo davčne olajšave za hipotekarne obresti in/ali s sistemom pripisanih najemnin; (ii) na trgu najemnih stanovanj zagotovi bolj tržno naravnan mehanizem določanja višine najemnin ter (iii) višino najemnin za socialna stanovanja uskladi z višino dohodkov gospodinjstva.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 212, 19.7.2011, str. 13.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


				|

		52013PC0778

			Priporočilo SKLEP SVETA o odobritvi sklenitve Protokola, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji /* COM/2013/0778 final */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
Svet je 24. septembra 2012
pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic ter
Republike Hrvaške začne pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko
Makedonijo z namenom sklenitve protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu
sporazumu (v nadaljnjem besedilu: SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi
državami članicami na eni strani ter  Nekdanjo jugoslovansko republiko
Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k
Evropski uniji.
Ta pogajanja so se začela 18. decembra
2012 po predhodnih strokovnih posvetovanjih z Nekdanjo jugoslovansko republiko
Makedonijo glede bistvenih vprašanj. Nadaljnja kroga pogajanj sta potekala
25. januarja 2013 in 10. aprila 2013. Vlada Nekdanje jugoslovanske
republike Makedonije je dogovor potrdila s protokolom dne 25. Oktobra 2013.
Protokol se posodablja, da bi odražal carinske tarife EU za leto 2013 in
postopno ukinitev carin iz SPS. Besedilo Protokola je priloženo.
Komisija predlaga, da Svet v
imenu Evropske unije sprejme sklep o podpisu in začasni uporabi Protokola
ter da v imenu Evropske unije in njenih držav članic sklene Protokol.
Evropska skupnost za atomsko energijo (ESAE) je tudi pogodbenica
Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Komisija predlaga, da Svet odobri
sklenitev Protokola v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu z
drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za
atomsko energijo.
V skladu s členom 101
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo sprejme sklep o
podpisu Sporazuma Komisija, sklep o sklenitvi Sporazuma pa Komisija z
odobritvijo Sveta. Zato je treba sprejeti ločena sklepa o podpisu in
sklenitvi Protokola s strani Evropske unije in s strani Evropske skupnosti za
atomsko energijo.
Komisija predlaga, da Svet
sklenitev Protokola v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo:
–
odobri, v skladu z drugim odstavkom člena 101
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
Priporočilo
SKLEP SVETA
o odobritvi sklenitve Protokola, s strani
Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k
Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi
državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko
Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k
Evropski uniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da
začne pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo z namenom
sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima
skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter z Nekdanjo
jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa
Republike Hrvaške k Evropski uniji.
(2)
Pogajanja so se uspešno zaključila.
(3)
V zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Evropske
skupnosti za atomsko energijo, bi bilo treba odobriti sklenitev Protokola s
strani Komisije.
(4)
Podpis in sklenitev Protokola je v primeru zadev,
ki so v pristojnosti Evropske unije, predmet ločenega postopka –
SKLENIL:
Edini člen
Sklenitev Protokola, s strani Komisije v imenu
Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu
sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi
upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu:
Protokol), se odobri.
Besedilo Protokola je priloženo k Sklepu Sveta
o podpisu in začasni uporabi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu
sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni
strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi
upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Litve za obdobje 2011–2014

text:
               16.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 210/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Litve za obdobje 2011–2014
   2011/C 210/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu "euro plus", naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (6)

               Litva je 28. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeni konvergenčni program za obdobje 2011–2014 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (7)

               Litovsko gospodarstvo okreva po hudi gospodarski krizi, med katero se je BDP od najvišje do najnižje točke zmanjšal za 17 %, saj se je padec domačega povpraševanja še dodatno zaostril zaradi upada svetovne trgovine. Trg dela se je hitro odzval na krizo, stopnja brezposelnosti pa se je s 4,2 % v začetku leta 2008 povzpela na rekordnih 18,3 % sredi leta 2010. Strogo upoštevanje ureditve valutnega odbora skupaj z znatno fiskalno konsolidacijo in prilagoditvijo plač v zasebnem sektorju ter ukrepi za okrepitev stabilnosti finančnega sistema so pripomogli k stabilizaciji gospodarstva. Z okrevanjem svetovnega gospodarstva in koristmi, ki jih je gospodarstvu prinesla ponovno vzpostavljena konkurenčnost, se je leta 2010 izvoz naglo povečal, gospodarstvo pa je začelo spet rasti. Leta 2011 se okrevanje pospešuje, saj se domače povpraševanje popravlja. Vendar bo brezposelnost kljub pričakovanemu hitremu zmanjšanju ostala na stopnji dvomestnega števila.

               (8)

               Na podlagi ocene posodobljenega konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program za leto 2011 verjeten, čeprav bi se lahko izgazalo, da bosta gospodarska rast in inflacija vičji kot sta trenutno predvideni. Čeprav temelji na nekoliko ugodnejših predpostavkah o rasti za leto 2011, je na splošno v skladu z najnovejšo napovedjo Komisije za leto 2012. S konvergenčnim programom naj bi se primanjkljaj zmanjšal pod 3-odstotno referenčno vrednost do leta 2012, tj. do roka, ki ga je določil Svet, vendar še ni zadostno podprt z ukrepi za leto 2012. Vedno večji gospodarski zagon bi lahko prinesel boljše proračunske rezultate za leto 2011, kot so bili predvideni v konvergenčnem programu. Vendar obstaja tveganje, da proračunski cilji, ki jih za leto 2012 predvideva konvergenčni program, kljub izboljšujočim se makroekonomskim obetom ne bodo izpolnjeni, če začasni konsolidacijski ukrepi, ki prenehajo veljati konec leta 2011, ne bodo obnovljeni in dopolnjeni z obsežnimi trajnimi ukrepi. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2012 je precej nižji od vrednosti 2,25 % BDP, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 16. februarja 2010 priporoča Svet. Ker so gospodarska rast in prihodki od davkov znatno večji od pričakovanih v času, ko je 16. februarja 2010 Svet izdal priporočilo o postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem, bi moral potrebni fiskalni napor omogočiti hitrejše zmanjševanje primanjkljaja in približevanje srednjeročnemu cilju. Ni predvideno, da se bo v obdobju konvergenčnega programa dosegel srednjeročni cilj, tj. strukturni presežek v višini 0,5 % BDP.

               (9)

               Ker je za izpolnitev cilja glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2012 in približevanje srednjeročnemu cilju potrebna obsežna uskladitev in ker je treba zagotoviti potrebno sofinanciranje, da se okrepi zgodnje črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in povečajo produktivne naložbe v gospodarstvo, bo določanje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov velik izziv. Večja učinkovitost zasebnega sektorja bi lahko ustvarila dodatne možnosti za prilagoditev odhodkov, ne da bi pri tem trpela kakovost javnih storitev. Brez nadaljnje reforme se bodo odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih dvignili nad povprečje EU. Junija 2010 je vlada odobrila splošni osnutek celovite reforme sistema socialnega varstva in pokojninskega sistema. Predlog je zajemal znatno povišanje upokojitvene starosti, spremembe v načinu izračunavanja pokojnin in vključitev državnih pokojnin v splošno shemo socialnega zavarovanja. Odobritev in uspešno izvajanje vseh vidikov teh predlogov bosta odločilna za dolgoročno fiskalno vzdržnost in bi lahko pripomogla k povečanju ponudbe delovne sile z zagotavljanjem močnejših spodbud za delo starejšim delavcem in primernih pokojnin. Poleg tega bi bil za dolgoročno fiskalno vzdržnost potreben tudi močnejši fiskalni okvir. Zlasti ob začetku krize fiskalni okvir ni preprečil ponavljajočega se obsežnega popravljanja ciljnih odhodkov in prociklične rasti odhodkov, ki se financira iz izrednih prihodkov. Čezmerna rast odhodkov, ki se financira s prihodki, povezanimi z napredkom, je bila vir velikih proračunskih neravnovesij, ki so nastala med krizo. To je prispevalo tudi k pregrevanju gospodarstva. Glede na zadnje ocene Komisije je tveganje v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ visoko.

               (10)

               Stopnja brezposelnosti v Litvi je ena najvišjih v EU. Treba je zagotoviti, da to naglo povečanje ne postane strukturno. Zaradi zelo stroge delovne zakonodaje in ovir za delo v okviru sistema socialne pomoči trg dela slabše deluje. To zahteva revitijo delovnega kodeksa in druge ustrezne zakonodaje, zlasti Zakona o denarni socialni pomoči. Ukrepi na teh področjih bi skupaj z zadostno financiranimi aktivnimi politikami na trgu dela pripomogli k zmanjšanju tveganja, da visoka stopnja brezposelnosti postane strukturna, in znatne sive ekonomije.

               (11)

               Delež BDP državnih podjetij v Litvi je približno 18 %. Še vedno so nagnjena k neučinkovitosti z nezadostnimi finančnimi donosi. Uspešna reforma državnih podjetij bi prav tako spodbudila konkurenco in izboljšala poslovno okolje. Leta 2010 je Litva pričela reformo petih glavnih sektorjev. Določila je smernice za preglednost za državna podjetja in s tem zagotovila osnovo za odgovornost vlade. Z vladno resolucijo o izboljšanju učinkovitosti iz decembra 2010 je zagotovila dodatni verodostojen okvir reforme. Vendar so vse to še vedno le okviri in smernice, v resoluciji pa manjkajo številni ključni ukrepi, ki so bili predlagani prvotno ter bi zagotovili ločitev regulativnih in lastniških funkcij.

               (12)

               Energetska intenzivnost litovskega gospodarstva je ena najvišjih v EU. To je v veliki meri povezano z ogrevanjem gospodinjstev, pri čemer so slabo vzdrževane večstanovanjske stavbe največji problem. Čeprav je bila strategija za reševanje tega problema oblikovana že leta 2004, je bilo vlaganj zelo malo. Poleg tega se je število lastnikov avtomobilov hitro povečalo, prihodki od davka na energijo in prometnega davka pa so se znižali v primerjavi z BDP in davki na prihodke od dela (precej več kot povprečno v EU). Prilagoditev nizkih stopenj davka na energijo, med drugim za registracijo in lastništvo osebnih vozil, bi pripomogla k fiskalni konsolidaciji na kratki rok in hkrati spodbudila bolj učinkovito rabo energije.

               (13)

               Čeprav ima Litva na splošno ugoden poslovni regulativni okvir, so pogoji za ustanavljanje podjetij, roki in stroški izdajanja gradbenih dovoljenj ter zaščita vlagateljev slabi. Izboljšave predpisov na teh področjih bi pomagale spodbujati ustvarjanje novih delovnih mest in rast. Reforma politike konkurence bi še dodatno izboljšala okolje, a je napredek počasen, zlasti v energetskem sektorju in sektorju prodaje živil na drobno. Dokončanje spremenjene nacionalne strategije za energetsko neodvisnost bo pripomoglo k reševanju vprašanj glede zanesljivosti oskrbe in spodbujanju večje konkurence pri proizvodnji energije. Izvajanje tretjega paketa zakonodaje EU za trg z električno energijo in plinom bi izboljšalo konkurenco na maloprodajnem trgu z električno energijo. V sektorju prodaje živil na drobno je Litva leta 2009 sprejela zakon o prepovedi nepoštenih transakcij podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo živil na drobno. Vendar se v sektorju prodaje živil na drobno še vedno kaže nezadostna stopnja konkurence, ki deloma izvira iz strukture sektorja in neučinkovite regulacije trga. Koncentracija verig prodaje živil na drobno se povečuje, delež štirih največjih podjetij prodaje na drobno pa je leta 2008 dosegel 72 % celotne prodaje.

               (14)

               Litva je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Da bi povečala fiskalno vzdržnost, bo Litva sprejela zakone za lažje zbiranje sredstev v rezervi državne blagajne za težka obdobja v gospodarstvu in za spodbujanje odgovorne protiinflacijske proračunske politike. Napovedani so bili tudi številni pomembni ukrepi za reformo pokojninskega sistema in sistema socialnega varstva. Ukrepi glede zaposlovanja se osredotočajo na spodbujanje zaposlovanja, boj proti nezakonitemu in neprijavljenemu delu ter spodbujanju prožnih pogodb o zaposlitvi. Za izboljšanje poslovnega okolja so bile za izboljšanje poslovnih inšpektoratov, povečanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja sprejete številne zaveze. Te zaveze zadevajo vsa štiri področja pakta. Na splošno odražajo program reforme, začrtan v konvergenčnem programu in nacionalnem programu reform. Če bi se izvajali, bi ukrepi na področju zaposlovanja dobrodošlo prispevali k ustvarjanju povpraševanja po delovni sili. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

               (15)

               Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in navodili EU, in sicer zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. Zato Komisija meni, da je treba določiti ukrepe za zagotavljanje usklajenosti s proračunskimi cilji za leto 2012. Poleg tega je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za reformo pokojninskega sistema, da bi se izboljšala fiskalna vzdržnost in spodbudilo podaljšanje delovne dobe, izboljšalo delovanje trga dela, izvajal paket reform državnih podjetij, izboljšala energetska učinkovitost in zvišali nizki davki na energijo ter okrepila konkurenca v določenih sektorjih.

               (16)

               Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2011, je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Litve za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Litve –

         PRIPOROČA, da Litva v obdobju 2011–2012:

               1.

               sprejme do proračuna 2012 dodatne trajne fiskalne ukrepe za popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Svet o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Izboljša naj spoštovanje davčnih predpisov in v celoti izkoristi okrevanje gospodarstva za nadaljnjo pospešitev zmanjševanja primanjkljaja ter zagotovi približevanje srednjeročnemu cilju vsaj za 0,5 % BDP na leto. Okrepi naj fiskalni okvir, zlasti z uvedbo izvršljivih in zavezujočih zgornjih mej odhodkov v srednjeročnem proračunskem okviru;

               2.

               sprejme predlagano zakonodajo o izvajanju reforme pokojninskega sistema. Za večjo udeležbo na trgu dela naj odpravi fiskalne ovire za delo za ljudi, ki so dosegli pokojninsko starost ali se ji približujejo;

               3.

               spodbuja prožnost trga dela s spremembo delovne zakonodaje, da bo bolj prožna in da bo omogočala boljšo uporabo pogodb za določen čas. Spremeni naj ustrezno zakonodajo, da se zagotovi, da sistem socialne podpore ne bo vseboval ovir za delo.

               4.

               do konca leta 2011 naj začne izvajati vse vidike paketa reform za državna podjetja, s čimer bodo zagotovljeni ločitev lastniških in regulativnih funkcij, jasni cilji podjetij, večja preglednost in ločitev trgovskih dejavnosti od netrgovskih;

               5.

               izboljša energetsko učinkovitost stavb s hitro uvedbo holdinškega sklada in sprejme ukrepe za preusmeritev obdavčenja na rabo energije, in sicer najprej pri registracijah in lastništvu osebnih vozil;

               6.

               sprejme ukrepe za izboljšanje pogojev za ustanavljanje podjetij in izdajo gradbenih dovoljenj ter okrepi konkurenco v energetskem sektorju in sektorju prodaje na drobno.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


				|

		52013PC0914

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Hrvaškem /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja na Hrvaškem
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o
delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju
priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s
členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu:
PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu
primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je X. januarja 2014 v skladu s členom 126(6)
PDEU odločil, da na Hrvaškem obstaja čezmeren primanjkljaj.
(4)       V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] mora Svet na zadevno
državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje
čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora
biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna
država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega
primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega
primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na
podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z minimalnim
letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda
brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za
referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP. Poleg tega mora v skladu s
členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, ki opredeljuje zahtevo
glede merila dolga, proračunski cilj, priporočen za zadnje leto
obdobja odprave primanjkljaja zagotoviti, da se razlika med deležem dolga glede
na BDP in 60-odstotno referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjša v dveh
letih po odpravi čezmernega primanjkljaja, na podlagi napovedi Komisije.
(5)       Po napovedi Komisije iz
jeseni 2013 bo primanjkljaj sektorja država ostal nad referenčno
vrednostjo 3 % BDP v obdobju 2013–2015, strukturni saldo pa se bo v
obdobju napovedi predvidoma še naprej slabšal, in sicer s 4 % BDP v letu
2013 na skoraj 6 % BDP v letu 2015. Ta trend je predvsem posledica
povečanja odhodkov, kot so stroški za obresti in prispevki za proračun
EU, in tudi nepričakovano nizkih prihodkov. Napoved Komisije iz jeseni
2013 ni zajemala programa za konsolidacijo proračuna, napovedanega
septembra 2013 z objavo smernic ekonomskih in fiskalnih politik, ker so bile
informacije, ki so podlaga tega napovedanega konsolidacijskega paketa, zelo
skope. Ukrepi, predstavljeni v drugi reviziji proračuna za leto 2013 in
predlogu proračuna za leto 2014, ki ga je vlada sprejela 14. novembra 2013
in ga poslala parlamentu, nimajo znatnejšega vpliva na proračunska gibanja.
Predvideni javnofinančni prihodki in odhodki ter bruto javni dolg v
napovedi Komisije iz jeseni 2013, ki so bili dopolnjeni z novimi podatki,
pridobljenimi po objavi napovedi, dejansko kažejo zelo majhne spremembe.
Revidirane napovedi predstavljajo novo izhodišče za Komisijo.
(6)       V zvezi z gibanjem bruto
javnega dolga in glede na revizijo proračuna za leto 2013 ter predloga
proračuna za leto 2014 bo načrtovan delež bruto javnega dolga v BDP
na koncu leta 2014 predvidoma dosegel 62 % in se bo verjetno še
povečal na približno 64 % v letu 2015 ter na 64,75 % v letu
2016.  Napoved Komisije iz jeseni 2013 predvideva, da bo delež javnega dolga
leta 2014 presegel referenčno vrednost iz Pogodbe, se približal 65 %
in se bo v obdobju napovedi še povečal. Glede na dopolnjeno napoved iz
jeseni 2013, ki vključuje dodatne informacije, ki so bile na voljo šele po
objavi napovedi, zlasti novo izdajo dolarskih obveznic novembra 2013, naj bi
delež bruto javnega dolga že leta 2013 presegel prag 60 %.
(7)       Zaradi velike negotovosti v
zvezi z gospodarskimi in proračunskimi gibanji bi bilo treba
priporočeni proračunski cilj za zadnje leto v obdobju odprave
primanjkljaja določiti na raven, ki je znatno nižja od referenčne
vrednosti, da se zagotovi skladnost s ciljem glede zmanjšanja dolga v zadnjem
letu obdobja, ki ga zajema postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(8)       V skladu z Uredbo Sveta (ES)
št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj odpraviti v letu po tem, ko
je bil ugotovljen njegov obstoj, razen v posebnih okoliščinah. Da bi se
čezmerni primanjkljaj odpravil v roku, tj. do leta 2015, v skladu s tem
pristopom in se zagotovila skupna skladnost s ciljem glede zmanjšanja dolga, bi
moral strukturni napor doseči vsaj 1,3 % BDP v letu 2014 in tudi v
letu 2015. To bi povzročilo znatne proizvodne izgube in poslabšanje že
tako dolgotrajne in globoke recesije. Lahko bi se določili daljši roki,
zlasti v primeru postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi
merila dolga, kadar je javni primanjkljaj, ki mora izpolnjevati merilo dolga,
znatno nižji od 3 % BDP.
(9)       V skladu s tem je treba
čezmerni primanjkljaj odpraviti do leta 2016. Za verodostojen in vzdržen
potek prilagoditve v tem podaljšanjem roku bo morala Hrvaška v letu 2014 doseči
nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 4,6 % DBP, 3,5 % BDP
v letu 2015 in 2,7% v letu 2016, kar je v skladu z letnim izboljšanjem
strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2014, 0,9 % BDP v letu
2015 ter 0,7% BDP v letu 2016 po scenariju iz postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Scenarij poteka prilagoditve temelji na dopolnjeni napovedi
Komisije iz jeseni 2013, ki vključuje nove informacije, vključno s
tistimi iz dopolnjenega proračuna za leto 2013 in osnutka proračuna
za leto 2014; scenarij je bil podaljšan do leta 2018 in se opira na standardni
predpostavki o odpravi proizvodne vrzeli in občutljivost proračuna na
cikel.  S takim potekom prilagoditve bo nominalni javnofinančni
primanjkljaj do leta 2016 mogoče zmanjšati pod referenčno vrednost
3 % BDP, hkrati pa zagotoviti, da se bo delež dolga glede na BDP dovolj
hitro približal referenčni vrednosti 60 %. in bo tako v skladu z
merilom javnega dolga. Po scenariju iz postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem bi morala Hrvaška sprejeti konsolidacijske ukrepe v višini
2.3 % BDP v letu 2014 ter 1 % BDP v letu 2015 in letu 2016, da bi
dosegla zgoraj omenjene strukturne cilje. Ti cilji upoštevajo potrebo po izravnavi
negativnih sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na javne finance
zaradi njenega učinka na gospodarsko aktivnost.
(10)     Ukrepi za proračunsko
konsolidacijo bi morali zagotoviti trajno izboljšanje salda sektorja država,
hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ.
To bi podpirali zlasti ukrepi, ki namenjajo prednost izdatkom za pospeševanje
rasti in naložb, vključno z uporabo strukturnih skladov in kohezijskega
sklada EU, izboljšujejo izpolnjevanje davčnih obveznosti ter krepijo
fiskalni okvir.
(11)     Za zagotovitev cilja, ki bi
srednjeročno in dolgoročno čim več prispeval h gospodarski
blaginji, bi k odpravi čezmernega primanjkljaja prispevale
spremljajoče makrostrukturne reforme. Ti ukrepi bi morali okrepiti
potencial za rast gospodarstva z ustvarjanjem prožnejšega trga dela, boljše
kakovosti poslovnega okolja ter večje učinkovitosti javne uprave –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Hrvaška bi morala do leta 2016 odpraviti sedanji
čezmerni primanjkljaj.
(2)
Hrvaška bi morala doseči nominalni
primanjkljaj sektorja država v višini 4,6 % DBP v letu 2014, 3,5% BDP v
letu 2015 in 2,7 % BDP v letu 2016, kar je v skladu z letnim izboljšanjem
strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2014, 0,9 % BDP v letu 2015
in 0,7% BDP v letu 2016.
(3)
Hrvaška bi morala opredeliti in strogo izvajati
ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016,
za zmanjšanje primanjkljaja pa porabiti tudi vse nepričakovane prihodke.
(4)
Svet je določil, da mora Hrvaška do 30. aprila 2014
sprejeti učinkovite ukrepe in v skladu s členom 3(4a) Uredbe
Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji
za izpolnitev ciljev; nato bi morali hrvaški organi poročati o napredku
pri izvajanju teh priporočil vsaj vsakih šest mesecev, dokler ni
čezmerni primanjkljaj v celoti odpravljen.
Poleg tega Svet hrvaške organe poziva, naj (i)
temeljito pregledajo odhodke zaradi racionalizacije izdatkov za plače,
socialno varnost in subvencije ter zagotovijo dovolj fiskalnega manevrskega
prostora za odhodke, ki spodbujajo rast, vključno s sofinanciranjem
projektov, ki jih financira EU, (ii) nadalje izboljšajo izpolnjevanje
davčnih obveznosti in povečajo učinkovitost davčne uprave
ter (iii) izboljšajo institucionalni okvir javnih financ, tudi s krepitvijo
večletnega načrtovanja proračuna, krepitvijo neodvisne vloge
odbora za fiskalno politiko ter zagotavljanjem spoštovanja davčnih
predpisov. Svet poleg tega hrvaške organe poziva, naj izvedejo strukturne
reforme, zlasti kar zadeva odpravljanje togosti na trgu dela in neugodno
poslovno okolje ter izboljšanje kakovosti javne uprave, da bi se povečala
potencialna rast BDP.
To priporočilo je naslovljeno na
Republiko Hrvaško.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.