               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.11.2017
            COM(2017) 803 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o ugotovitvi, da Romunija v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o ugotovitvi, da Romunija v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
                  1
                in zlasti četrtega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je 16. junija 2017 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v Romuniji ugotovil obstoj znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

               (2)Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 16. junija 2017 sprejel priporočilo, da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  2
                v letu 2017 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Romuniji je priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Romunija do 15. oktobra 2017 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.

               (3)Komisija je 26. in 27. septembra 2017 v Romuniji opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila romunskim organom, da podajo pripombe, je 24. oktobra 2017 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene. Komisija v poročilu ugotavlja, da romunski organi ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila Sveta z dne 16. junija 2017. Organi so navedli, da njihov cilj za leto 2017 ostaja nominalni primanjkljaj v višini 3 % BDP. Glede na pozitivno in vse večjo proizvodno vrzel bi to vodilo v poslabšanje strukturnega primanjkljaja v letu 2017, kar je v nasprotju s priporočilom Sveta. To je jasen znak ekspanzivne fiskalne politike.

               (4)Romunski organi so 13. oktobra 2017 predložili poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi priporočila Sveta z dne 16. junija 2017. Organi so v poročilu ponovno zatrdili, da njihov cilj za leto 2017 ostaja nominalni primanjkljaj v višini 3 % BDP. Edini v poročilu navedeni ukrep z znatnimi proračunskimi posledicami v letu 2017 je povišanje trošarin za energente nazaj na raven iz leta 2016 (tj. odprava predhodno sprejetega znižanja trošarin, ki je začelo veljati januarja 2017). Tako fiskalni učinek prijavljenih ukrepov precej zaostaja za zahtevo, navedeno v priporočilu Sveta.

               (5)Glede na napoved Komisije iz jeseni 2017 naj bi se strukturni saldo poslabšal za 1,1 % BDP in dosegel primanjkljaj v višini 3,3 % v letu 2017. To je v nasprotju s priporočenim strukturnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP glede na leto 2016. Temu primerna rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov je znašala 4,9 %, kar je precej nad referenčno vrednostjo za odhodke v višini 3,3 %. To poslabšanje v primerjavi z letom 2016 je bilo posledica zmanjšanja posrednih davkov, zlasti DDV in trošarin, ki je začelo veljati na začetku leta, in povišanja plač v javnem sektorju ter socialnih prejemkov, uvedenega med letom. Po priporočilu Sveta z dne 16. junija 2017 je ponovno zvišanje trošarin za energente na stopnjo iz leta 2016 ter zmanjšanje javnih naložb v septembrskem popravku proračuna pozitivno vplivalo na javnofinančni primanjkljaj, čeprav je njihov učinek v veliki meri izničilo povečanje plač v javnem sektorju, ki je tudi vključeno v popravek proračuna.

               (6)Iz tega sledi sklep, da odgovor Romunije na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 ni bil zadosten. Fiskalni napor je nižji od letne strukturne prilagoditve v višini 0,5 % BDP za leto 2017, kar ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2017 ne presega 3,3 % –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj z Združenimi državami Amerike za sporazum o ugotavljanju skladnosti

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               •Razlogi za priporočilo in njegovi cilji

               Predsednik Evropske komisije in predsednik Združenih držav Amerike sta 25. julija 2018 dosegla dogovor o začetku nove faze v trgovinskem odnosu med Združenimi državami in Evropsko unijo, da bi se olajšala trgovina in preprečilo stopnjevanje trgovinskih napetosti. V skupni izjavi je bila predvidena ustanovitev izvršne delovne skupine, ki bi med drugim obravnavala možne ukrepe, s katerimi bi se zmanjšali upravne ovire in stroški, obenem pa bi se ohranila visoka raven varstva na obeh straneh.

               To priporočilo za začetek pogajanj z Združenimi državami je del širšega sklopa ukrepov, namenjenih izboljšanju sodelovanja med Evropsko unijo in Združenimi državami pri regulativnih vprašanjih in uporabi standardov za podporo predpisom. V skladu s priporočilom je namen osnutka pogajalskih smernic olajšati trgovino in tako povečati trgovinske tokove industrijskih izdelkov med Evropsko unijo in Združenimi državami z vzajemnim in uravnoteženim zmanjšanjem stroškov ugotavljanja skladnosti.

               EU in ZDA sta največji in najbolj povezani gospodarstvi na svetu ter imata dolgo skupno trgovinsko zgodovino in podobno stopnjo gospodarskega razvoja. ZDA je glavna izvozna destinacija za industrijske izdelke iz EU in je (za Kitajsko) druga največja izvoznica industrijskih izdelkov v EU. Blagovna menjava med EU in ZDA je leta 2017 znašala 633 milijard EUR in je obsegala večinoma industrijske proizvode (598 milijard EUR, od tega kar 166 milijard EUR iz naslova trgovine s stroji in opremo). S proizvodnjo za izvoz v ZDA je povezanih približno 4,7 milijona delovnih mest v EU. Večina naše blagovne menjave z ZDA predstavlja industrijsko blago (94 % izvoza in 95 % uvoza EU). Blagovna menjava med EU in ZDA se v zadnjih desetih letih nenehno povečuje. Glede na te pomembne trgovinske tokove bi imeli gospodarski subjekti na obeh straneh Atlantika velike koristi od odprave podvajanja zahtev glede preskušanja, pregledovanja in certificiranja, s katero bi se zmanjšali stroški podjetij za dostop do trga EU in do trga ZDA.

               Tako Evropska unija kot Združene države imajo svoje prakse na področju ugotavljanja skladnosti, s katerimi zagotavljajo, da lahko proizvajalci dajo proizvod na trg le, če ta izpolnjuje vse veljavne zahteve, s čimer se prepreči, da bi nevarni ali kako drugače neskladni proizvodi prišli na evropski oz. ameriški trg. To lahko vključuje preskušanje, pregledovanje in certificiranje. Različni pristopi k ugotavljanju skladnosti lahko povzročajo dodatne stroške ter dolge in zapletene upravne postopke, ob tem pa ne vodijo nujno do večje varnosti proizvodov. Trgovina se lahko olajša z obveznim preverjanjem skladnosti s strani tretjih oseb (to velja za približno 70 % primerov v Združenih državah), pri katerem se izvoznikom omogoči, da v državi izvoza pridobijo potrdilo o tem, da so proizvodi skladni z veljavnimi predpisi v državi uvoza. Ta možnost obstaja le za nekatere sektorje v okviru obstoječega sporazuma o vzajemnem priznavanju, ki so ga EU in ZDA sklenile leta 1998 in ki ne deluje pravilno za vse zajete sektorje. Stroški ugotavljanja skladnosti so torej za izvoz EU lahko precejšnji, zlasti v ključnih sektorjih, kot so stroji in oprema.

               Zmanjšanje stroškov ugotavljanja skladnosti lahko prinese znatne gospodarske koristi, zlasti za mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP), ki jih ti stroški nesorazmerno prizadenejo. MSP se zaradi svoje velikosti s trgovinskimi ovirami pogosto dosti težje spoprijemajo kot večja podjetja. Pogosto nimajo zmogljivosti in/ali virov, da bi se ukvarjala z razlikujočimi se zahtevami glede proizvodov in različnimi veljavnimi postopki ugotavljanja skladnosti, ter imajo težave pri iskanju ustreznih informacij. Zato bi lahko zmanjšanje števila ovir, povezanih z ugotavljanjem skladnosti, zlasti koristilo izvoznim MSP v proizvodni industriji, ki bi verjetno imela večje koristi od zmanjšanja trgovinskih stroškov. Takšno zmanjšanje trgovinskih stroškov je lahko včasih odločilno pri tem, ali se bo proizvod izvažal ali ne.

                  Da bi se olajšalo sprejetje rezultatov ugotavljanja skladnosti, je potreben mednarodni sporazum, ki bo omogočil, da bodo organi za ugotavljanje skladnosti, ki nimajo sedeža na ozemlju EU, po tem, ko bodo izpolnjene ustrezne zahteve, lahko potrdili skladnost proizvoda z ustrezno zakonodajo EU. Zato se v tem priporočilu predlaga začetek pogajanj z ZDA, ki bi omogočila zmanjšanje stroškov ugotavljanja skladnosti za gospodarske subjekte na obeh straneh Atlantika, in sicer z dogovorom, da se rezultati ugotavljanja skladnosti, ki ga opravijo organi za ugotavljanje skladnosti na ozemlju pogodbenice izvoznice, sprejmejo na ozemlju pogodbenice uvoznice v skladu s tehničnimi zahtevami slednje.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Področje uporabe tega priporočila je omejeno na izvajanje dela skupne izjave z dne 25. julija 2018, da bi se z olajšanjem sprejetja rezultatov ugotavljanja skladnosti izboljšala blagovna menjava, hkrati pa bi se zagotovilo ohranjanje visoke ravni varstva. Cilj, tj. olajšati trgovanje in zmanjšati trgovinske napetosti med EU in ZDA, je v celoti skladen s Pogodbo o Evropski uniji (PEU), ki določa, da EU spodbuja vključitev vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini
                     1
                  .

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Priporočilo je skladno z drugimi politikami Unije.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               Pravna podlaga

                  Člen 207(3) in (4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  V skladu s členom 5(3) PEU se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki so v izključni pristojnosti EU. Skupna trgovinska politika je med področji, na katerih ima Unija v skladu s členom 3 PDEU izključno pristojnost. Ta politika vključuje pogajanja o trgovinskih sporazumih, med drugim v skladu s členom 207 PDEU.

               Sorazmernost

                  Priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti in je potrebno glede na naš cilj zmanjšanja trgovinskih napetosti z ZDA.

               Izbira instrumenta

                  Sklep Sveta Evropske unije.

               2.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Od leta 2012 se je zvrstilo več posvetovanj z zainteresiranimi stranmi v obliki predstavitev in dialoga s civilno družbo, da bi se preučile morebitne koristi tesnejšega regulativnega sodelovanja med EU in ZDA. Ta posvetovanja so dopolnjevala javne razprave, ki so potekale v Evropskem parlamentu in državah članicah EU ali ki so jih ti organizirali.

                  V povezavi s tem priporočilom se bo kmalu začel nov krog posvetovanj z zainteresiranimi stranmi o morebitnih pobudah za regulativno sodelovanje z ZDA. V ta namen bo objavljen časovni načrt s strategijo posvetovanja z zainteresiranimi stranmi (z možnostjo povratnih informacij zainteresiranih strani v roku štirih tednov).

                  Rezultati posvetovanj bodo povzeti v kratkem zbirnem poročilu. Poleg tega se bo Komisija odzvala na glavna priporočila zainteresiranih strani. Posvetovanja ne bodo omejena na vprašanje ugotavljanja skladnosti, temveč bodo namenjena tudi opredelitvi drugih pobud z ZDA, ki bi lahko prinesle znatne koristi ter obenem ohranile ali celo okrepile obstoječe ravni varstva.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

               V okviru posvetovanj, ki so se zvrstila od leta 2012, je že bilo pridobljeno obsežno strokovno znanje o morebitnih koristih tesnejšega sodelovanja med EU in ZDA na področju ugotavljanja skladnosti (glej povezave in dokumente na spletni strani:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Vendar bo to strokovno znanje posodobljeno v okviru zgoraj navedenih novih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi.

               •Ocena učinka

               Zaradi politične nujnosti hitrega napredka pri zmanjševanju trgovinskih napetosti med EU in ZDA, kot jo je izrazil predsednik Komisije po srečanju s predsednikom ZDA in potrdil Evropski svet na neformalnem srečanju 16. maja 2018 v Sofiji, je bil formalni postopek ocene učinka nadomeščen z bolj sorazmernim pristopom za zagotavljanje zbiranje dokazov in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Ta sorazmerni pristop je upravičen tudi zato, ker se pričakuje, da novi sporazum ne bo imel znatnih gospodarskih, socialnih ali okoljskih učinkov, ki bi presegali koristi, izhajajoče iz poenostavitve ugotavljanja skladnosti za posamezne sektorje proizvodov.

               •Temeljne pravice

                  Priporočilo je skladno s Pogodbama EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

               3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Sporazum med Združenimi državami in Evropsko unijo o ugotavljanju skladnosti ne bo negativno vplival na proračun EU. Pričakujejo se lahko posredni pozitivni učinki zaradi povečanja trgovinskih tokov.

               4.DRUGI ELEMENTI

               •Postopkovni vidiki

               Komisija se bo pogajala v imenu EU. V skladu s členom 218(4) PDEU se predlaga, da Svet Evropske unije določi Odbor za trgovinsko politiko kot odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

               Evropski parlament je v skladu s členom 218(10) PDEU obveščen v vseh fazah postopka.

               Komisija bo to priporočilo in njegovo prilogo objavila takoj po njunem sprejetju.

               Komisija priporoča, da se pogajalske smernice objavijo takoj, ko jih sprejme Svet.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj z Združenimi državami Amerike za sporazum o ugotavljanju skladnosti

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207(3) in (4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da v imenu Evropske unije začne pogajanja z Združenimi državami Amerike za sporazum o ugotavljanju skladnosti.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo na podlagi pogajalskih smernic Sveta, kakor so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Komisija vodi pogajanja v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vstavi Svet].

               Člen 4

               Ta sklep in njegova priloga se objavita takoj po njunem sprejetju.

               Člen 5

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Člen 21(2)(e) PEU.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o odobritvi začetka pogajanj z Združenimi državami Amerike za sporazum o ugotavljanju skladnosti

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA Z ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE ZA SPORAZUM O UGOTAVLJANJU SKLADNOSTI

               Narava in obseg sporazuma

               1.Sporazum bi moral vključevati izključno določbe o ugotavljanju skladnosti med pogodbenicama.

               2.Sporazum bi moral biti popolnoma skladen s pravili in obveznostmi Svetovne trgovinske organizacije (STO).

               3.Sporazum bi moral določati vzajemne obveznosti glede ugotavljanja skladnosti.

               Cilji

               4.Cilj pogajanj je olajšati trgovino med EU in ZDA na podlagi razvoja racionaliziranih postopkov za lažje priznavanje rezultatov ugotavljanja skladnosti, ki potrjujejo skladnost proizvodov s tehničnimi predpisi pogodbenice, ob hkratnem zagotavljanju, da je visoka raven zaščite v celoti ohranjena.

               Vsebina

               Sporazum o racionaliziranem horizontalnem ugotavljanju skladnosti

               5.Pogodbenici bosta preučili možnosti za uvedbo manj obremenjujočih zahtev za ugotavljanje skladnosti na podlagi ocene tveganja, povezanega s proizvodom.

               6.Pogodbenici bi morali razviti zahteve, ki bi pogodbenici uvoznici omogočale sprejeti rezultate ugotavljanja skladnosti, ki potrjujejo skladnost z njenimi tehničnimi predpisi in ki so jih izdali organi za ugotavljanje skladnosti s sedežem na ozemlju druge pogodbenice.

               7.Sporazum bi moral vključevati tudi določbe za zagotovitev izboljšanih in učinkovitih postopkov in pristopov v sektorjih, v katerih so trenutno prisotne ovire, zlasti v strojnem, elektroenergetskem in elektronskem sektorju.

               8.Sporazum bi moral v prvi vrsti zajemati sektorje, za katere pogodbenica uvoznica zahteva ugotavljanje skladnosti s strani tretje osebe, in bi bil pogojen s tem, da se pogodbenici strinjata o izvajanju učinkovitega nadzora nad organi za ugotavljanje skladnosti, ki se nahajajo na njunem ozemlju, s strani javnega organa.

               9.V sporazumu bi moralo biti ustrezno obravnavano razmerje samega sporazuma do trenutno veljavnih sporazumov med EU in ZDA o vzajemnem priznavanju.

               Končne določbe

               10.Sporazum bi moral vzpostaviti institucionalno strukturo, ki bi zagotavljala izvajanje sporazuma.

               11.Sporazum bi moral vsebovati določbe o odpovedi in/ali (delni) začasni prekinitvi sporazuma.

               12.Sporazum bi moral biti enako verodostojen v vseh uradnih jezikih EU in bi moral v ta namen vključevati jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu z Združenimi državami Amerike o odpravi tarif za industrijsko blago

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               •Razlogi za priporočilo in njegovi cilji

               Predsednik Evropske komisije in predsednik Združenih držav Amerike sta 25. julija 2018 dosegla dogovor o začetku nove faze trgovinskega odnosa med Združenimi državami in Evropsko unijo, da bi se olajšala trgovina in preprečilo stopnjevanje trgovinskih napetosti.

               25. julija 2018 je bila sprejeta skupna izjava, ki določa odpravo tarif za industrijsko blago, okrepljeno sodelovanje pri regulativnih vprašanjih in standardih, olajšano trgovino s sojo ter povečan obseg trgovanja z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP), da bi Evropska unija lahko povečala diverzifikacijo svoje oskrbe z energijo. Dogovorili so se tudi, da bodo združili moči za boljšo zaščito evropskih in ameriških podjetij pred nepoštenimi svetovnimi trgovinskimi praksami ter tesno sodelovali z enako mislečimi partnerji pri reformi Svetovne trgovinske organizacije (STO).

               Ustanovljena je bila izvršna delovna skupina, ki bo začela izvajati to skupno agendo in je bila med drugim zaprošena, da opredeli kratkoročne ukrepe za olajšanje trgovinskih izmenjav. Dogovorjeno je bilo, da bosta med postopkom izvajanja skupne izjave Evropska unija in ZDA v celoti spoštovali duh tega dogovora, razen če katera od strani prekine pogajanja. Obe strani sta se tudi strinjali, da želita rešiti tarifna vprašanja glede jekla in aluminija.

               Evropska komisija je zavezana k izvajanju skupne izjave z dne 25. julija 2018 v dobri veri. Komisija bo prekinila pogajanja z Združenimi državami, če Združene države ne bodo spoštovale zavez z dne 25. julija 2018, tj. da ne bodo sprejele novih ukrepov proti EU v skladu z oddelkom 232 zakona o širitvi trgovine. Komisija lahko prekine pogajanja tudi, če ZDA sprejmejo trgovinske omejitve za izvoz iz EU na podlagi oddelka 301 zakona o trgovini iz leta 1974 ali na podlagi katerega koli drugega podobnega zakona Združenih držav Amerike.

               Cilj pogajanj o odpravi tarif je odpraviti vse dajatve za industrijsko blago na podlagi vzajemnosti, da se doseže bistvena odprava tarif ob začetku veljavnosti in postopna odprava tarif v kratkem časovnem okviru. Industrijsko blago zajema vse blago, razen tistega, ki je vključeno v Prilogo I k Sporazumu STO o kmetijstvu. Upošteva se lahko posebna občutljivost nekaterih proizvodov. V zvezi s tem je EU pripravljena upoštevati potencialno občutljivost ZDA glede nekaterih avtomobilskih izdelkov.

               EU in ZDA sta največji in najbolj integrirani gospodarstvi na svetu z dolgo skupno zgodovino trgovanja in podobno ravnjo gospodarskega razvoja. ZDA so glavna izvozna destinacija industrijskega blaga iz EU in so za Kitajsko druga največja izvoznica industrijskega blaga v EU. Blagovna menjava med EU in ZDA je leta 2017 znašala 633 milijard EUR in je obsegala večinoma industrijsko blago (598 milijard EUR, od tega 166 milijard EUR iz naslova trgovine s stroji in opremo). S proizvodnjo za izvoz v ZDA je povezanih približno 4,7 milijona delovnih mest v EU. Večina trgovine z blagom z ZDA predstavlja industrijsko blago (94 % izvoza EU in 95 % uvoza). Blagovna menjava med EU in ZDA se v zadnjih desetih letih nenehno povečuje.

               Na splošno imata tako EU kot ZDA nizke tarife za industrijsko blago. Stopnji enostavne povprečne tarife za države z največjimi ugodnostmi, ki se uporabljata za nekmetijske proizvode sta 4,2 % oziroma 3,1 %. Čeprav so stopnje tarif, ki se uporabljajo, razmeroma nizke, bo zaradi velikega obsega naše trgovinske izmenjave odprava vseh tarif na industrijsko blago pomembno vplivala na podjetja in potrošnike na obeh straneh Atlantika.

               Interna analiza z izračunljivim modelom splošnega ravnotežja MIRAGE kaže, da bi odprava tarif za industrijsko blago v smislu povečanja dvostranske trgovine koristila obema partnerjema v enaki meri. Izvoz blaga iz EU v ZDA bi se povečal za 10 %, izvoz iz ZDA v EU pa za 13 %.

               Odprava tarif za industrijsko blago bi zlasti privedla do pomembnih gospodarskih koristi za mala in srednja podjetja (MSP), ki so nesorazmerno obremenjena s stroški dajanja izdelkov na trg. Zmanjšanje stroškov, vključno z odpravo tarif, lahko prispeva k večji konkurenčnosti izvoza SMP, to pa je odločilno pri tem, ali se bo proizvod izvažal ali ne.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  To priporočilo se nanaša le na tisti del skupne izjave z dne 25. julija 2018, ki zajema odpravo tarif na industrijsko blago. Skupna izjava je bila sprejeta v izjemnih okoliščinah, da bi se izognili stopnjevanju trgovinskih napetosti med EU in Združenimi državami.

                  Cilj zmanjšanja trgovinske napetosti med EU in ZDA je v celoti skladen s Pogodbo o Evropski uniji (PEU), ki določa, da EU spodbuja vključitev vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini
                     1
                  .

                  Priporočilo za začetek pogajanj z ZDA o odpravi tarif se ne bi smelo razlagati kot znak, da je Komisija pripravljena odstopiti od obstoječih trgovinskih in naložbenih politik, kot je določeno v sporočilu Komisije z naslovom „Trgovina za vse: za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“
                     2
                  .

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Priporočilo je skladno z drugimi politikami Unije.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Člen 207(3) in prvi pododstavek točke (4) tega člena v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  V skladu s členom 5(3) PEU se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki so v izključni pristojnosti EU. Skupna trgovinska politika je med področji, na katerih ima Unija v skladu s členom 3 PDEU izključno pristojnost. Ta politika vključuje pogajanja o trgovinskih sporazumih, med drugim v skladu s členom 207 PDEU.

               •Sorazmernost

                  Priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti in je potrebno glede na naš cilj zmanjšanja trgovinskih napetosti z ZDA.

               •Izbira instrumenta

                  Sklep Sveta Evropske unije.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

               Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

               Opravljenih je bilo precej posvetovanj z zainteresiranimi stranmi v zvezi z morebitnimi koristmi, ki bi jih prinesla odprava tarif od leta 2012. Organiziranih je bilo več zaslišanj in srečanj skupine za dialog s civilno družbo. Ta posvetovanja so dopolnjevala javne razprave, ki so potekale v Evropskem parlamentu in državah članicah EU ali ki so jih ti organizirali.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

               Precejšnje strokovno znanje o morebitnih koristih odprave tarif med EU in ZDA je bilo od leta 2012 že zbrano v prejšnjih posvetovanjih (glej povezave in dokumente na spletni strani:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

                .

               •Ocena učinka

                Zaradi politične nujnosti hitrega napredka pri zmanjševanju trgovinskih napetosti med EU in ZDA, kot jo je izrazil predsednik Komisije po srečanju s predsednikom ZDA in potrdil Evropski svet na neformalnem srečanju 16. maja 2018 v Sofiji, je bil formalni postopek ocene učinka opuščen.

               •Temeljne pravice

                  Priporočilo je skladno s pogodbami EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Sporazum o odpravi tarif bo negativno vplival na proračun EU v obliki izpada carin zaradi odprave tarif za industrijsko blago, in sicer približno 2,2 milijarde EUR (podatki za leto 2017). Posredni pozitivni učinki se pričakujejo v smislu povečanja sredstev, povezanih z dodano vrednostjo, in drugih davkov ter povečanja bruto nacionalnega dohodka.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Postopkovni vidiki

               V imenu EU se bo pogajala Komisija. V skladu s členom 218(4) PDEU se predlaga, da Svet Evropske unije določi Odbor za trgovinsko politiko kot odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

               Evropski parlament se v skladu s členom 218(10) PDEU obvešča v vseh fazah postopka.

               Komisija bo to priporočilo in njegovo prilogo objavila takoj po njihovem sprejetju.

               Komisija priporoča, da se pogajalske smernice objavijo takoj, ko jih sprejme Svet.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu z Združenimi državami Amerike o odpravi tarif za industrijsko blago

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207(3) in prvega pododstavka točke (4) tega člena v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da v imenu Evropske unije začne pogajanja z Združenimi državami Amerike za sporazum o odpravi tarif za industrijsko blago.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo na podlagi pogajalskih smernic Sveta, kakor so določene v prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Komisije vodi pogajanja v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep in njegova priloga se objavita takoj po njunem sprejetju.

               Člen 5

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Člen 21(2)(e) PEU.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu z Združenimi državami Amerike o odpravi tarif za industrijsko blago

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA O SPORAZUMU Z ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE O ODPRAVI TARIF ZA INDUSTRIJSKO BLAGO

               Narava in področje uporabe sporazuma

               1.Sporazum bi moral vsebovati določbe o odpravi tarif za industrijsko blago
                  1
                med pogodbenicama, kar bi zagotovilo vzajemno odpravo tarif.

               2.Sporazum mora biti v celoti skladen s pravili in obveznostmi Svetovne trgovinske organizacije (STO).

               Cilji

               3.Cilj Sporazuma je povečati obseg trgovine med Evropsko unijo in Združenimi državami, da se ustvarijo nove gospodarske priložnosti, ki bodo ustvarile delovna mesta in rast zaradi večjega dostopa do trga, ki ga bo omogočila odprava vzajemnih tarif za industrijsko blago.

               Vsebina sporazuma

               Carine in druge zahteve v zvezi z uvozom in izvozom

               4.Cilj Sporazuma bi moral biti odprava vseh dajatev za industrijsko blago na podlagi vzajemnosti, da se doseže bistvena odprava tarif ob začetku veljavnosti in postopna odprava teh tarif v kratkem časovnem okviru. Upoštevati bi bilo treba posebno občutljivost nekaterih vrst blaga v skladu s skupno izjavo z dne 25. julija 2018. Vse carine, davki, pristojbine ali dajatve pri izvozu in količinske omejitve ali zahteve za odobritev izvoza v drugo pogodbenico, ki jih ne upravičujejo izjeme v skladu s Sporazumom, bi bilo treba odpraviti, ko se bo začel uporabljati Sporazum. Sporazum ne bi smel posegati v pravico  pogodbenic, da sprejmeta ustrezne zaščitne, protidampinške ali izravnalne ukrepe v skladu s Sporazumom STO.

               Pravila o poreklu

               5.Cilj pogajanj bi moral biti usklajevanje pristopov Evropske unije in Združenih držav k pravilom o poreklu, vključno s postopki izvora, in sicer na tak način, da bi se spodbudila trgovina med pogodbenicami in upoštevale najnovejše spremembe preferencialnih pravil o poreklu Evropske unije ter interesi gospodarskih subjektov Evropske unije.

               Institucionalni okvir

               6.S Sporazumom bi se morala vzpostaviti institucionalna struktura za spremljanje izvajanja Sporazuma.

               Reševanje sporov

               7.Sporazum bi moral vključevati ustrezen mehanizem za reševanje sporov, da se zagotovi spoštovanje pravil, o katerih ste se pogodbenici sporazumno dogovorili.

               Končne določbe

               8.V Sporazum bi bilo treba vključiti določbo, ki bi Evropski uniji omogočila, da enostransko odloži bistveno enakovredne koncesije ali obveznosti, če Združene države Amerike proti Evropski uniji sprejmejo kakršne koli ukrepe na podlagi oddelka 232 Zakona o širitvi trgovine iz leta, oddelka 301 zakona o trgovini iz leta 1974 ali na podlagi katerega koli drugega podobnega zakona Združenih držav Amerike.

               9.Sporazum bi moral biti enako verodostojen v vseh uradnih jezikih Evropske unije in mora zato vsebovati jezikovno klavzulo.

               Potek pogajanj

               10.Komisija bo prekinila pogajanja, če Združene države ne bodo upoštevale zaveze, ki so jo dale 25. julija 2018, in sicer da se bodo med pogajanji vzdržale sprejemanja novih ukrepov proti Evropski uniji na podlagi oddelka 232 Zakona o širitvi trgovine iz leta 1962. Komisija lahko prekine pogajanja tudi, če bodo Združene države Amerike sprejele trgovinske omejitve za izvoz iz Evropske unije na podlagi oddelka 301 Zakona o trgovini iz leta 1974 ali na podlagi katerega koli drugega podobnega zakona Združenih držav Amerike.

               11.Pred zaključkom pogajanj bo Komisija potrdila, da so Združene države v skladu z oddelkom 232 ameriškega zakona o širitvi trgovine iz leta 1962 odstranile vse ukrepe v zvezi z izvozom jekla in aluminija s poreklom iz Evropske unije.

                     (1)

                        Industrijsko blago zajema vse blago, razen tistega, ki je vključeno v Prilogo I Sporazuma STO o kmetijstvu.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 19.4.2017
            COM(2017) 191 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi za začetek pogajanj o prilagoditvi protokolov k Sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               • Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  EU in Maroko sta v skoraj petdesetih letih razvila bogato in večstransko partnerstvo, na podlagi katerega je bil Maroku leta 2008 odobren „napredni status“, ki odraža moč dvostranskih vezi ter skupne ambicije in zaveze obeh pogodbenic pri razvijanju njune skupne agende.

                  Hkrati pa EU dosledno poudarja svojo zavezo za razrešitev spora v Zahodni Sahari. EU v celoti podpira prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega osebnega odposlanca, katerih cilj je pomagati obema stranema, da bi našli pravično, trajno in obojestransko sprejemljivo politično rešitev, ki bi omogočila samoodločanje prebivalstva v Zahodni Sahari v okviru ureditve, ki je skladna z načeli in namenom Ustanovne listine Združenih narodov, kakor so zapisani v resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov, vključno z resolucijama 2152 (2014) in 2218 (2015).

               Z vidika odobritve tarifnih preferencialov sedanji predlog predvideva spremembe Protokola 4
                  1
                in Protokola 1
                  2
                k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum EU-Maroko ali Pridružitveni sporazum) na podlagi sodbe Evropskega sodišča z dne 21. decembra 2016 v zadevi C-104/16 P, v kateri je Evropsko sodišče razsodilo, da se Pridružitveni sporazum EU-Maroko in Sporazum o trgovini s kmetijskimi proizvodi ne uporabljata za Zahodno Saharo.

               Pred izrekom sodbe so se trgovinski preferenciali, ki so bili predvideni v Pridružitvenem sporazumu in protokolih k temu sporazumu, de facto uporabljali za izdelke s poreklom iz Zahodne Sahare, ki je nesamoupravno ozemlje. Vendar se po izreku sodbe Sodišča taka praksa ne more nadaljevati, razen če se Protokol 4 o poreklu spremeni tako, da bo omogočil izenačenje proizvodov iz Zahodne Sahare s tistimi iz Maroka. Po izreku sodbe je negotovost na trgih vplivala na dvostranske trgovinske odnose.

               Namen sedanjega priporočila je odobritev začetka pogajanj z namenom, da se v skladu s preteklo prakso določi pravna podlaga za nadaljnje odobritve preferencialov za izdelke s poreklom iz Zahodne Sahare. Ker so ti trgovinski preferenciali na trgu EU za kmetijske in ribiške izdelke določeni v Protokolu 1 k Pridružitvenemu sporazumu, bi bilo treba razjasniti tudi področje uporabe tega protokola. S tem se bo mogoče izogniti prekinitvam pri trgovanju, hkrati pa bo raven dostopa na trg EU stabilna, ker novi preferenciali ne bodo odobreni. Spremembe relevantnih protokolov Pridružitvenega sporazuma se lahko v poznejši fazi po potrebi dopolnijo z naknadno spremembo Pridružitvenega sporazuma. Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da Sodišče Evropske unije v zvezi z Marokom še vedno obravnava dve zadevi (C-266/16 in T-180/14), ki se navezujeta na Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Marokom in na podlagi katerih bodo najverjetneje začrtane nadaljnje smernice o pogojih za razširitev sporazuma na nesamoupravno ozemlje. Poleg tega je treba upoštevati, da bo kakršna koli ureditev samo začasna, dokler se razrešitev konflikta še obravnava v okviru Združenih narodov in v skladu z relevantnimi resolucijami Varnostnega sveta ZN.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Sedanje priporočilo je v celoti skladno s trenutno trgovinsko politiko, saj so carinski uradniki de facto uporabljali preferenciale za izdelke iz Zahodne Sahare, ki so bili certificirani kot izdelki s poreklom iz Maroka. Maroku novi trgovinski preferenciali ne bodo odobreni, ker je zadani cilj zgolj razširitev geografskega območja, zajetega s preferenciali, in ne sprememba količine.

                  Predlog je skladen s krovnimi cilji Evropske sosedske politike v obsegu, v katerem v duhu tesnega sodelovanja prispeva k izboljšanju trgovinskih in gospodarskih odnosov v južnem sosedstvu. Skladen je tudi s splošno politiko EU glede Maroka, katere cilj je spodbujanje privilegiranega partnerstva z Marokom, ne da bi se posegalo v izid procesa pod vodstvom ZN v zvezi z Zahodno Saharo.

                  Razširitev področja uporabe trgovinskih preferencialov ni brez precedensa, saj Pridružitveni sporazum EU-Maroko vsebuje dve skupni izjavi, v skladu s katerima „Maroko sprejema izdelke s poreklom iz Republike San Marino in Andorre kot izdelke s poreklom iz Skupnosti v smislu Sporazuma.“

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  EU že od nekdaj zagovarja stališče, da je možno pod nekaterimi pogoji dvostranske sporazume z Marokom razširiti na Zahodno Saharo po zgledu na primer Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v katerem so izrecno zajete vode ob obali Zahodne Sahare. Spremembe relevantnih protokolov Pridružitvenega sporazuma bi poleg tega omogočile, da se odobritve tarifnih preferencialov s strani EU utemeljijo na podlagi ocen koristi za lokalno prebivalstvo in spoštovanja človekovih pravic.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Priporočilo temelji na členu 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Skupna trgovinska politika je v izključni pristojnosti Unije (člen 3(1) PDEU) in v skladu s členom 5(3) PEU načelo subsidiarnosti ni relevantno na področjih izključne pristojnosti.

               •Sorazmernost

                  Priporočilo predstavlja sorazmeren odziv na zadevno vprašanje. S sporazumom se ne bi spremenila raven dostopa na trg Unije. Pravila o poreklu so opredeljena v protokolu k Pridružitvenemu sporazumu, spremembe teh pravil pa so nujne za dosego cilja in omogočajo relativno hiter odziv na trenutno negotovost na področju trgovine, ki je prizadela Maroko, ne da bi se posegalo v proces pod vodstvom ZN v zvezi z Zahodno Saharo in v končni izid spora.

                  Zato priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Marokom o prilagoditvah protokolov k Pridružitvenemu sporazumu, kar zadeva poreklo blaga, ne presega tega, kar je potrebno ali primerno za doseganje ciljev politike.

               •Izbira instrumenta

                  Zadevna protokola se lahko spremenita le na podlagi sporazuma med pogodbenicama. S tem je zajeto tudi nujno sodelovanje med organi, da se lahko izvajajo trgovinski preferenciali.

                  Sporazum bo imel obliko izmenjave pisem med EU in Kraljevino Maroko.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Začetni pogovori so potekali z maroškimi organi in državami članicami v okviru zadevnih struktur Sveta.

                  Komisija bi si v času predložitve sporazuma v sklenitev in podpis morala prizadevati za ustrezno vključitev prebivalstva, na katerega bo sporazum vplival.

               •Ocena učinka

                  Ocena učinka ni bila izvedena, ker je dejanski namen priporočila zagotovitev pravne podlage za preferencialno obravnavo, ki se je v preteklih letih in do nedavnega de facto dosledno uporabljala za izdelke s poreklom iz Zahodne Sahare. Ker se iz tega razloga raven dostopa na trg ne bo spremenila, ni verjetno, da bo imel predlog pomemben vpliv na trgovanje v smislu trgovinskih tokov, če se naredi primerjava s tistimi iz preteklih let.

                  Vendar bo Komisija v času podpisovanja sporazuma in v obdobju, ki bo sledilo, na čim primernejši način zagotovila, da bo lahko Unija upoštevala informacije, ki so pomembne za trajnostni razvoj Zahodne Sahare, zlasti, kar zadeva koristi sporazuma za lokalno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov.

               •Temeljne pravice

                  Člen 2 Pridružitvenega sporazuma vključuje človekove pravice in klavzulo o temeljnih svoboščinah. Navedeno je opredeljeno kot bistveni element zadevnega sporazuma, kršitev teh klavzul pa lahko privede do začasne prekinitve sporazuma. Zagotovljeno bo, da se bodo protokoli uporabljali v skladu z določbami Pridružitvenega sporazuma, ki se nanašajo na spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  V smislu prihodkov EU od carin ni mogoče pričakovati nobenih proračunskih posledic v primerjavi s trenutnim stanjem glede na to, da je za izdelke s poreklom iz Zahodne Sahare de facto že veljala oprostitev carinskih dajatev ob njihovem vstopu v EU.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi za začetek pogajanj o prilagoditvi protokolov k Sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) je začel veljati 1. marca 2000.

               (2)Sodišče je v svoji sodbi v zadevi C-104/16 P pojasnilo, da Pridružitveni sporazum zajema le ozemlje Kraljevine Maroko, vendar ne zajema Zahodne Sahare, ki je nesamoupravno ozemlje. Vendar so se izdelki s poreklom iz Zahodne Sahare, ki so bili certificirani kot izdelki s poreklom iz Maroka, od začetka veljavnosti navedenega sporazuma uvažali v Unijo v skladu s tarifnimi preferenciali, ki so bili določeni v zadevnih določbah Pridružitvenega sporazuma.

               (3)Pomembno je, da se trgovinski tokovi, ki so se razvijali v preteklih letih, ne prekinejo, hkrati pa je treba zagotoviti ustrezna jamstva za varstvo človekovih pravic in trajnostni razvoj zadevnih ozemelj.

               (4)Evropska unija podpira prizadevanja Združenih narodov pri iskanju obojestransko sprejemljive politične rešitve, ki bi v skladu z načeli in nameni Ustanovne listine Združenih narodov zagotovila samoodločanje prebivalstva v Zahodni Sahari.

               (5)Zato je primerno, da se začnejo pogajanja o spremembi zadevnih protokolov k Pridružitvenemu sporazumu.

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o mednarodnem sporazumu o prilagoditvi protokolov k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko. Komisija vodi pogajalsko ekipo, v kateri je tudi visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo v posvetovanju z [ime posebnega odbora, ki ga vstavi Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Protokol 4 k Evro-mediteranskemu sporazumu o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja.

                     (2)

                        Protokol 1 k Evro-mediteranskemu sporazumu o ureditvah, ki se uporabljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov, rib in ribiških proizvodov s poreklom iz Kraljevine Maroko v Evropsko unijo.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 19.4.2017
            COM(2017) 191 final
            PRILOGA
            k
            PRIPOROČILU ZA SKLEP SVETA
            o pooblastitvi za začetek pogajanj o prilagoditvi protokolov k Sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA O SPORAZUMU MED

               Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o prilagoditvi protokolov k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

               Pogajanja bi morala temeljiti na privilegiranem partnerstvu, ki je bilo razvito med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njihov cilj pa bi morala biti prilagoditev instrumentov tega partnerstva skupnim ambicijam pogodbenic za razvijanje takega partnerstva, pri čemer bi bistveni element predstavljali Pridružitveni sporazum in protokoli k temu sporazumu.

               Komisija bi morala zagotoviti, da se izdelkom s poreklom iz Zahodne Sahare zagotovijo trgovinski preferenciali, določeni v Pridružitvenem sporazumu EU-Maroko in protokolih k temu sporazumu. Dodatni tarifni preferenciali kot taki ne bi smeli biti predmet pogajanj. Komisija bi morala prav tako zagotoviti, da bo v sporazumu izrecno določen ustrezen okvir in proces, ki bo pogodbenicama na podlagi redne izmenjave informacij omogočil, da ocenita njegov vpliv med izvajanjem ter razpravljata o ovirah, ki otežujejo ustrezno delovanje sporazuma.

               To pomeni ustrezne spremembe v zadevnih protokolih k Pridružitvenemu sporazumu.

               Sporazum bi moral biti zapisan v obliki izmenjave pisem.

               Komisija bi morala imeti na voljo dovolj informacij, da bi v času podpisa lahko ocenila morebitne posledice sporazuma za trajnostni razvoj, zlasti z vidika koristi za lokalno prebivalstvo in izkoriščanja naravnih virov na zadevnih ozemljih.

               Zagotovi se, da se protokoli uporabljajo v skladu z določbami Pridružitvenega sporazuma, ki se nanašajo na spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic.

               Komisija bi si v času do predložitve sporazuma v sklenitev in podpis morala prizadevati za ustrezno vključitev prebivalstva, na katerega bo sporazum vplival.

               Morala bi storiti vse, kar je v njeni moči, za čimprejšnji začetek izvajanja zadevnega sporazuma.

               Rezultati pogajanj, vključno s pogajanji samimi, bi morali biti skladni s prizadevanji generalnega sekretarja Združenih narodov pri iskanju rešitve, ki bi v skladu z načeli in nameni Ustanovne listine Združenih narodov omogočila samoodločanje prebivalstva Zahodne Sahare.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 505 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil 21. marca 2019. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 9. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

               (2)Nemčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 in 2 spodaj. Natančneje, naložbeni ukrepi in podpiranje rasti plač bodo prispevali k obravnavi prvega priporočila za euroobmočje glede ponovnega uravnoteženja euroobmočja, preusmeritev davkov z dela pa bo prispevala k obravnavi tretjega priporočila za euroobmočje glede delovanja trga dela.

               (3)Poročilo o državi za Nemčijo za leto 2019
                  3
                je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Nemčije pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 27. februarja 2019
                  4
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je presežek na tekočem računu kljub počasnemu zmanjševanju še vedno visok in je pomemben tudi čezmejno. Presežek se je leta 2018 nekoliko zmanjšal zaradi povečanja domačega povpraševanja in se bo po pričakovanjih v prihodnjih letih še naprej postopno zmanjševal ter ostal nad pragom, določenim v postopku v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Presežek odraža nizko raven domačih naložb glede na prihranke tako v zasebnem kot v javnem sektorju. Sprejeti so bili ukrepi za spodbuditev zasebnih in javnih naložb, ki so se znatno povečale. To je prispevalo k rasti, ki jo bolj poganja domače povpraševanje. Kljub temu bi bilo mogoče pričakovati, da se bodo naložbe in potrošnja kot delež BDP bolj povečale zaradi ugodnih pogojev financiranja, zaostanka pri javnih naložbah, zlasti na ravni občin, in razpoložljivega fiskalnega manevrskega prostora. Rast plač se je nekoliko povečala zaradi utesnjevanja trga dela, vendar realna rast plač ostaja skromna.

               (4)Nemčija je 16. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019, 17. aprila 2019 pa program stabilnosti za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Za Nemčijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2019 vlada načrtuje proračunski presežek med 0,5 % in 0,75 % BDP v obdobju 2019–2023. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  7
                naj bi bil v celotnem programskem obdobju srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, še naprej presežen. V skladu s programom stabilnosti za leto 2019 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2019 padel pod referenčno vrednost iz Pogodbe 60 % BDP in se postopno zmanjšal na 51,25 % v letu 2023. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je optimističen. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 1,1 % BDP v letu 2019 in 0,8 % BDP v letu 2020, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Dolg sektorja država naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal. Na splošno Svet pričakuje, da bo Nemčija v letih 2019 in 2020 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Hkrati bi bilo ob upoštevanju srednjeročnega cilja pomembno uporabiti fiskalne in strukturne politike za doseganje trajnega trenda rasti zasebnih in javnih naložb, zlasti na regionalni in občinski ravni.

               (7)Javne in zasebne naložbe so se leta 2018 močno povečale, vendar je delež naložb še vedno nižji od povprečja euroobmočja. Javne naložbe so se v letu 2018 nominalno povečale za 7,7 % in realno za 3,8 %, vendar so še vedno potrebna dodatna prizadevanja za odpravo velikih zaostankov pri naložbah, zlasti pri naložbah v infrastrukturo in izobraževanje. Realna rast javnih naložb je bila po obdobju negativnih stopenj rasti v zadnjih 3 letih pozitivna. To odraža vladna prizadevanja za spodbujanje naložb. Vendar so naložbe na občinski ravni še vedno nižje od amortizacije, zaostanek pri naložbah, ki se je nakopičil do leta 2018, pa se je zvišal na 5 % BDP. To skupaj z ugodnim proračunskim položajem kaže, da obstajajo možnosti za povečanje naložb na vseh ravneh države, zlasti na regionalni in občinski ravni. Omejitve na področju zmogljivosti in načrtovanja na občinski ravni še vedno ovirajo naložbe v javno infrastrukturo. Uvedeni so bili krepi za odpravo teh omejitev, vendar se morajo konkretni rezultati še pokazati. Poleg tega obstajajo možnosti za izboljšanje digitalnih javnih storitev in javnih naročil. Zasebne naložbe so se opazno povečale, vendar ne pri vseh vrstah sredstev. Naložbe v osnovna sredstva so se v odziv na rekordno visoko izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti močno povečale. Stanovanjske naložbe so še naprej visoke. Vendar gradbeni sektor zdaj poroča o omejitvah zmogljivosti in zvišanju cen. Nestanovanjska gradnja se je v realnem smislu povečevala zelo počasi, kar kaže na to, da osnovna infrastruktura morda ne dohiteva potreb gospodarstva.

               (8)Javnofinančni odhodki za izobraževanje so bili v višini 4,1 % BDP v letu 2017 pod povprečjem Unije, ki znaša 4,6 %. Za izobraževanje je bilo porabljenih 9,3 % skupnih javnofinančnih odhodkov, kar je prav tako pod povprečjem EU, ki znaša 10,2 %. Poraba za izobraževanje in raziskave je leta 2017 ostala v višini 9 % BDP in ni dosegla nacionalnega cilja 10 % BDP. Četudi so se odhodki za izobraževanje v realnem smislu povečali, so se povečali tudi veliki naložbeni zaostanki zaradi demografskega razvoja. Zakonodajne spremembe, ki omogočajo neposredne naložbe zvezne vlade v digitalno izobraževanje poleg virov, ki jih za to namenijo zvezne dežele (Digitalpakt), so obetavne, vendar še niso prinesle rezultatov. Izzivi, kot so vse več študentov, pomanjkanje učiteljev, digitalizacija ter nadaljnja širitev predšolske vzgoje in varstva, bodo zahtevali ustrezno javno financiranje. Dodatna poraba za izobraževanje, raziskave in inovacije je ključnega pomena za povečanje potencialne rasti Nemčije in njeno prilagajanje na tehnološke spremembe.

               (9)Nemčija je v zadnjih letih dosegla napredek pri povečevanju intenzivnosti raziskav in razvoja, predvsem zaradi povečanja porabe velikih podjetij za raziskave in razvoj, zlasti v srednje- in visokotehnoloških proizvodnih sektorjih, še posebej pa v avtomobilskem sektorju. Intenzivnost raziskav in razvoja malih in srednjih podjetij je precej pod povprečjem EU in zaostanek se še povečuje. Mala in srednja podjetja imajo običajno manj koristi od sodelovanja z javnimi raziskovalnimi inštituti kot velika podjetja. Ta dejavnika negativno vplivata na stopnje inovativnosti podjetij, za katere je značilen dolgoročen trend zniževanja. Dodatne naložbe v raziskave in razvoj so bistvenega pomena ne le za povečanje inovacijske zmogljivosti v gospodarstvu in povečanje produktivnosti, temveč tudi za olajšanje prehoda na nizkoogljično in krožno gospodarstvo, zlasti v zvezi s trajnostnim prometom, tehnologijami zelene energije, ekološkimi inovacijami in recikliranjem, ter za nadaljnje povečanje uspešnosti javnega raziskovalnega sektorja in njegovega prispevka k tem ciljem.

               (10)Digitalizacija nemškega gospodarstva napreduje počasi, mala in srednja podjetja pa so še vedno počasna pri uvajanju digitalnih tehnologij. Nemčija zaostaja pri uvajanju zelo visokozmogljivih širokopasovnih povezav (gigabitnih hitrosti) na nacionalni ravni in zlasti na podeželskih območjih, kjer bi lahko močnejše naložbe izboljšale rast produktivnosti. V primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 30 %, je z visoko zmogljivostnimi optičnimi dostopovnimi omrežji pokritih le 9 % nemških gospodinjstev (sredi leta 2018). Namesto teh je bila najbolj zaželena tehnološka rešitev vodilnega operaterja še naprej posodobitev obstoječih bakrenih kabelskih omrežij (vektorizacija). Čeprav se številne storitve opirajo na povezljivost zelo visokih hitrosti, 23 700 poslovnih parkov leta 2017 ni bilo priključenih na optično omrežje, 28 % vseh podjetij pa ni imelo dostopa do omrežij s hitrostjo najmanj 50 megabitov. Pomanjkanje takšne povezljivosti zavira naložbe, zlasti naložbe malih in srednjih podjetij, med katerimi so številna na podeželskih in polpodeželskih območjih. Javno posredovanje pri uvajanju ultrahitre (≥ 100 Mb/s) širokopasovne infrastrukture na podeželskih območjih ostaja ključnega pomena in poleg subvencij bi se lahko preučile tudi druge možnosti. Uspešnost digitalnih javnih storitev in e-zdravja je veliko pod povprečjem EU. Leta 2018 je samo 43 % nemških uporabnikov interneta uporabljalo storitve e-uprave (v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 64 %). Kar zadeva e-zdravje je storitve zdravstva in oskrbe na spletu uporabljalo 7 % Nemcev (v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 18 %). E-recepte uporablja 19 % splošnih zdravnikov (v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 50 %).

               (11)V Nemčiji je potrebnih več naložb v prometno infrastrukturo in rešitve za čisto mobilnost, da bi se spopadli z izzivi na področju mobilnosti in kakovosti zraka ter podprli blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa so se v zadnjih petih letih močno povečale. Kakovost zraka v Nemčiji je zelo zaskrbljujoča, zlasti na mestnih območjih, kjer promet povzroča približno 60 % škodljivih emisij NOx. Tovornemu prometu bi lahko koristile bolj razvite intermodalne rešitve. Avtomobili so še vedno daleč najpogosteje uporabljena prevozna sredstva za dnevne prevoze in v prometnih zastojih se povprečno preživi po 30 ur na leto. Po ocenah zastoji in iskanje parkirnih mest stanejo 110 milijard EUR na leto ali 4 % nemškega BDP. Čeprav se je število novih registracij pri vozilih na alternativna goriva najbolj povečalo, jih je še vedno malo. Souporaba avtomobilov in skupni prevozi so še vedno veliko premalo izkoriščeni. Zaradi novih dobavnih verig za baterije in kritične surovine bodo potrebne tudi znatne javne in zasebne naložbe.

               (12)Nemška elektroenergetska omrežja se počasi prilagajajo proizvodnji energije iz obnovljivih virov, zato so potrebne znatne naložbe v prenosna in distribucijska omrežja. Velike zamude pri izvajanju številnih projektov so povzročile velike stroške nemškim in evropskim elektroenergetskim omrežjem ter trgom z električno energijo. Do drugega četrtletja 2018 je bilo izvedenih samo približno 800 km od 1 800 km projektov na omrežju, opredeljenih v Zakonu o širitvi energetskega omrežja iz leta 2009, delno tudi zaradi nasprotovanja javnosti. Zamude pri širjenju omrežja bodo povzročile višje stroške zaradi prezasedenosti omrežja ter še več izkrivljanj delovanja trga, tako znotraj Nemčije kot čezmejno. Naložbe v energetska omrežja, ki spodbujajo spajanje sektorjev, diverzifikacijo in ustrezno omrežno infrastrukturo, so ključnega pomena za prožnost energetskega sistema in boljše povezovanje prek različnih gospodarskih sektorjev, da se dosežejo energetski in podnebni cilji.

               (13)Stanovanja v Nemčiji so postala težje cenovno dosegljiva. Od leta 2015 se tako najemnine kot cene stanovanj povečujejo hitreje od dolgoletnih povprečij, zlasti v velikih mestih. Leta 2017 je bilo 20 % ljudi v Nemčiji, starih vsaj 65 let, obremenjenih s čezmernimi stanovanjskimi stroški (tj. skupni stanovanjski stroški so predstavljali več kot 40 % njihovega razpoložljivega dohodka) v primerjavi z 10 % Evropejcev iste starostne skupine. Za populacijo z najnižjimi dohodki je stopnja preobremenjenosti s stanovanjskimi stroški znašala 10 odstotnih točk nad povprečjem EU, ki znaša 35,3 %. Vlada se je odzvala z nekaterimi ukrepi, vključno s „cenovno zavoro“, s katero je omejila povišanja najemnin (Mietpreisbremse), shemo podpore za nakup nove nepremičnine (Baukindergeld) in spremembo temeljnega zakona, da bi lahko zvezna raven finančno podprla gradnjo socialnih stanovanj. Kljub temu pa dokončanje novih stanovanj ostaja bistveno nižje od povpraševanja in veliko pod ciljem vlade, ki je 375 000 stanovanj na leto. Morda bodo potrebni dodatni ukrepi, kot so pospeševanje gradnje socialnih stanovanj, izboljšanje prevoznih možnosti ter reforma predpisov o rabi zemljišč in gradnji.

               (14)Nemčija je imela zlasti koristi od povezovanja v enotni trg in ima pomembno vlogo pri njegovem nadaljnjem razvoju. Vendar so ovire za konkurenco v sektorju poslovnih storitev v Nemčiji še vedno visoke v primerjavi z drugimi državami članicami EU. To velja za različna področja, vključno z reguliranimi poklici, kot so arhitektura, inženiring in pravne storitve, kjer konkurenco ovirajo omejitve, kot so pridržanje dejavnosti ter regulacija cen in pristojbin. Vendar se tudi neregulirane poslovne storitve soočajo z več omejitvami v splošnem poslovnem okolju v primerjavi z drugimi državami članicami. Regulativne spremembe za povečanje konkurence v sektorju poslovnih storitev bi povečale učinkovitost in uspešnost naložb ter gospodarsko aktivnost.

               (15)Po nekaterih izboljšavah v preteklih letih je bil lani dosežen le majhen napredek pri reformi nemškega davčnega sistema, da bi spodbudili zasebne naložbe in rast. Davčni sistem ostaja zapleten, izkrivlja odločanje, na primer na področju udeležbe na trgu dela, naložb in financiranja, ter bi lahko zagotovil učinkovitejše spodbude za naložbe in potrošnjo. Večina napredka je bila zabeležena na področju obdavčitve dela, vendar to iz podatkov še ni razvidno. Izkrivljajočo obdavčitev dela je mogoče še zmanjšati s preusmeritvijo davkov z dela na vire prihodkov, ki bolj podpirajo vključujočo in trajnostno rast. Obdavčitev dohodkov od dela (davčni primež) je bila v letu 2018 še vedno med najvišjimi v EU tako za zaposlene s povprečnimi dohodki kot za tiste z nizkimi. Prispevki zaposlenih za socialno varnost so še posebej visoki v primerjavi z drugimi državami, in prispevki za socialno varnost na splošno predstavljajo približno dve tretjini davčnega primeža, medtem ko dohodnina predstavlja tretjino. Prihodki od okoljskih davkov kot delež BDP pa so nasprotno med najnižjimi v EU. Stroški kapitala in povprečna dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki se razlikujejo po regijah, so med najvišjimi v EU. Povprečna dejanska davčna stopnja je znašala 28,8 % (nacionalni agregat) v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 20 %. Zaradi vzajemnega učinkovanja davka od dohodkov pravnih oseb, lokalnega obrtnega davka in solidarnostnega dodatka je sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb zapleten, povezan z visokimi upravnimi stroški ter izkrivlja stopnjo in lokacijo naložb. Poleg tega davek od dohodkov pravnih oseb izkrivlja odločanje o financiranju, saj spodbuja zadolževanje, ki je po ocenah tretje najvišje v EU po podatkih iz leta 2017. Znižanje stroškov lastniškega kapitala bi lahko povečalo zasebne naložbe in okrepilo razmeroma premalo razvit trg tveganega kapitala.

               (16)Trg dela ostaja močan, potencial nekaterih skupin na trgu dela pa je premalo izkoriščen. Stopnja zaposlenosti v starostni skupini 20–64 let je v četrtem četrtletju leta 2018 dosegla 79,9 %, kar je med najvišjimi v EU. Stopnja brezposelnosti se je do začetka leta 2019 znižala na 3,2 %, kar je najnižja vrednost doslej. Visoka stopnja prostih delovnih mest in pomanjkanje delovne sile postajata vedno bolj očitni ter v nekaterih regijah in sektorjih znatno omejujeta proizvodnjo. Kljub temu je potencial določenih skupin, kot so ženske in osebe z migrantskim ozadjem, na trgu dela premalo izkoriščen. Odstotek žensk, ki delajo s krajšim delovnim časom, je v Nemčiji s 46,7 % zelo visok. Davčna obremenitev dela v Nemčiji ostaja razmeroma visoka, zlasti za zaposlene z nižjimi dohodki. Posebna pravila, ki urejajo skupno obdavčitev dohodkov poročenih parov (Ehegattensplitting), prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu ne spodbujajo k opazno daljšemu delovniku. Stopnja zaposlenosti oseb z migrantskim ozadjem je znatno nižja kot pri v Nemčiji rojenih osebah, pri čemer je vrzel še posebej velika pri ženskah. Sprejeti so bili ukrepi za podpiranje vključevanja beguncev na trg dela, vendar izzivi ostajajo, vključno z njihovim pomanjkanjem znanja nemščine, neobstoječimi ali neprenosljivimi kvalifikacijami, dolžnostjo oskrbe otrok in sorodnikov ter pomanjkanjem izkušenj z neformalnimi pravili na nemškem trgu dela.

               (17)Upokojevanje generacije baby boom vpliva na Nemčijo bolj kot na druge države EU. Dolgoročno bodo te demografske spremembe obremenile nemške javne finance, lahko pa bi tudi ogrozile ustreznost pokojnin in poslabšale trenutno omejen delež starejšega prebivalstva (starega 65 let in več) na pragu tveganja revščine ali socialne vključenosti. Po pričakovanjih naj bi se država do leta 2040 soočila z enim največjih povečanj porabe glede na BDP za javne pokojnine v EU (povečanje za do 1,9 odstotne točke BDP), nadomestitveno razmerje med pokojnino in povprečno plačo pa naj bi se predvidoma zmanjšalo za 4,4 odstotne točke na 37,6 % v skladu s poročilom o staranju prebivalstva za leto 2018 (Evropska komisija, 2018d). Nedavne pokojninske reforme so povečale ravni prejemkov in nadomestil za določene skupine, vendar ni jasno, ali so doseženi socialni prejemki in nadomestila sorazmerni z njihovimi znatnimi fiskalnimi stroški. Vlada je določila tudi dve „mejni vrednosti“ (doppelte Haltelinie): najvišji prispevek za pokojninsko zavarovanje v višini 20 % in nadomestitveno stopnjo za minimalni dohodek v višini 48 % do leta 2025. Ohranitev teh omejitev naj bi zahtevala znatne fiskalne transferje, s čimer se bo še povečalo breme za mlajše generacije. Poleg tega je ustreznost pokojninskih prejemkov delavcev z nizkimi dohodki še vedno problem.

               (18)Kljub naraščajočemu pomanjkanju delovne sile ostaja realna rast plač skromna, nominalni dohodki pa so se leta 2018 povečali za 3,1 %. Poleg tega sta splošni rasti plač v letu 2018 prispevala tudi koncentracija rasti zaposlenosti v bolje plačanih zaposlitvah za polni delovni čas in zmanjšanje deleža postranskega dela s krajšim delovnim časom v skupni zaposlenosti, kar tudi nekoliko prehiteva rast produktivnosti. Pokritost s kolektivnimi pogajanji se je še naprej zmanjševala (za 2 odstotni točki od leta 2016 do 2017), na 49 % na zahodu in 34 % na vzhodu. Pri pokritosti med sektorji obstajajo znatne razlike, pri čemer je pokritost v javnem sektorju in industriji boljša, pri storitvah pa je veliko manjša. Delavci z nizkimi dohodki so na splošno imeli korist od minimalne plače, ki je bila uvedena od leta 2015. Urna plačila na samem dnu porazdelitve plač, zlasti v najnižjih dveh plačnih decilih, so se znatno povečala. Vendar delež slabo plačanih delavcev, ki je leta 2017 znašal 22,5 %, ostaja precej nad povprečjem EU. Število zaposlenih na področju malega dela se je v obdobju 2010–2018 zmanjšalo za 6,8 %, zaposlenost, ki spada pod socialno zavarovanje, pa se je v istem obdobju povečala za približno 18,1 %. Krepitev pogojev za spodbujanje rasti plač bi podprla domače povpraševanje in prispevala k ponovnemu uravnoteženju v euroobmočju.

               (19)Socialna mobilnost navzgor prek izobraževanja je v Nemčiji nizka. Nacionalni viri potrjujejo majhen napredek pri zmanjševanju vpliva socialno-ekonomskega ozadja na rezultate izobraževanja. Nemčija dobro vključuje nedavno prispele migrante in begunce v izobraževanje in usposabljanje. Vendar se osebe z migrantskim ozadjem običajno soočajo z večjimi izzivi kot študenti, ki so bili rojeni v državi (npr. stopnje zgodnjega opuščanja šolanja in težave pri iskanju vajeniških mest). Čedalje bolj heterogeni razredi zahtevajo močna prizadevanja za okrepitev učiteljskega poklica v časih že precejšnjega pomanjkanja učiteljev. Ko gre za prihodnjo uspešnost delavcev na trgu dela, zlasti 7,5 milijona odraslih, ki ne znajo dobro brati in pisati, je udeležba zaposlenih v izobraževanju odraslih zaskrbljujoča.

               (20)Čeprav se je število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, od vrhunca leta 2014 zmanjšalo, ostajajo izzivi v zvezi z enakimi možnostmi. Natančneje, leta 2017 je bilo tveganje revščine ali socialne izključenosti pri otrocih nizkokvalificiranih staršev za 67 odstotnih točk večje kot pri otrocih visoko usposobljenih staršev. Ta vrzel je znatno višja od povprečne vrzeli (53,9 odstotnih točk) v EU.

               (21)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  8
               . To bi Nemčiji omogočilo, da ob upoštevanju regionalnih razlik sredstva iz teh skladov kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje.

               (22)V okviru evropskega semestra za leto 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (23)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2019 in meni, da bo Nemčija po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (24)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2019 in program stabilnosti za leto 2019. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj –

               PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2019 in 2020 ukrepa tako, da:

               1.Ob upoštevanju srednjeročnega proračunskega cilja uporabi fiskalne in strukturne politike za doseganje trajnega trenda rasti zasebnih in javnih naložb, zlasti na regionalni in občinski ravni. usmeri ekonomsko politiko v zvezi z naložbami v izobraževanje; raziskave in inovacije; digitalizacijo in visokozmogljive širokopasovne povezave; trajnostni promet ter energetska omrežja in cenovno dosegljiva stanovanja, ob upoštevanju regionalnih razlik. Preusmeri davke z dela na vire, ki bolj podpirajo vključujočo in trajnostno rast. Okrepi konkurenco pri poslovnih storitvah in reguliranih poklicih.

               2.Zmanjša dejavnike, ki odvračajo od dela za daljši čas, vključno z visokim davčnim primežem, zlasti za zaposlene z nizkimi dohodki in za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Sprejme ukrepe za zaščito dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema in hkrati ohrani ustreznost pokojnin. Okrepi pogoje za spodbujanje višje rasti plač ter hkrati spoštuje vlogo socialnih partnerjev. Izboljša rezultate izobraževanja ter raven znanja in spretnosti prikrajšanih skupin.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1004 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (8)

                        SWD(2019) 1004 final.