Avis juridique important

|

52004SC0497

Priporočilo za odločbo Sveta o razveljavitvi odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem - Uporaba člena 104(12) Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti -  /* SEK/2004/0497 končno */

Priporočilo za ODLOČBO SVETA o razveljavitvi odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem - Uporaba člena 104(12) Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti -(ki jo je Komisija predstavila)OBRAZLOITVENI MEMORANDUM1. UVODDne 25. julija 2002 je Komisija od portugalskih organov oblasti prejela uradno potrditev, da je javnofinančni primanjkljaj v letu 2001 znasal 4,1% BDP [1] in zaradi tega presegel referenčno vrednost Pogodbe. Na podlagi tega dokaza je Komisija dne 24. septembra 2002 za Portugalsko sprozila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe. Dne 16. oktobra 2002 je Komisija sprejela Mnenje, ki navaja, da je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstojal. Dne 5. novembra 2002 je Svet sprejel Odločbo [2] s tem učinkom, v skladu s členom 104(6).[1]  Kasneje revidirano na 4,4% BDP.[2]  UL L 322, 27.11.2002.Istočasno je Svet sprejel tudi Priporočilo, naslovljeno na Portugalsko, v skladu s členom 104(7) Pogodbe, z namenom da se stanje glede čezmernega drzavnega primanjkljaja uspesno konča. Svet je izrecno priporočil:"portugalski vladi, da kar se da hitro naredi konec pričujočemu stanju glede čezmernega primanjkljaja, v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) st. 1467/97;portugalskim drzavnim organom, da odločno uresničujejo proračunske načrte za leto 2002, katerih cilj je zmanjsanje primanjkljaja v letu 2002 na 2,8% BDP. Svet določa 31. december 2002 kot skrajni rok, do katerega mora portugalska vlada izvesti vse potrebne ukrepe za to, da naredi konec čezmernemu primanjkljaju,portugalski organi oblasti pa sprejeti in izvajati potrebne ukrepe, da bodo zagotovili, da se bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2003 se naprej zmanjseval krepko pod 3% BDP in da bodo razmerje pokritja javnega dolga obdrzali pod 60% referenčne vrednosti BDP.''Dodatno k priporočilom, predvidenim v členu 104(7) Pogodbe, je Svet pozdravil stevilne finančne obveze, ki so jih prevzeli portugalski drzavni organi, predvsem (i), da bodo sprotno dopolnjevali program stabilnosti do konca leta 2002, vključno s prilagoditvenimi ukrepi za doseganje srednjeročnega cilja za čimbolj uravnotezeno proračunsko stanje ali proračunski presezek in da bodo zagotavljali, da bo razmerje pokritja javnega dolga ponovno začelo padati; (ii) da bodo se nadalje izboljsevali zbiranje in obdelavo splosnih drzavnih podatkov; ter (iii) da bodo okrepili usklajevalne mehanizme proračunske politike.2. SKLADNOST S PRIPOROČILOM SVETA2a. Javnofinančna bilanca v letih 2002-2003Leta 2001 je drzavni primanjkljaj presegel referenčno vrednost Pogodbe s precejsnjo razliko. Čeprav je bila natančna razseznost odstopanja razkrita sele julija 2002 [3], je novoizvoljena vlada ze aprila 2002 predstavila parlamentu rektifikacijski proračun, ki je vključeval konsolidacijske ukrepe v visini skoraj 0,6% BDP. Vseeno sta obseg neuravnotezenosti proračuna, prenesenega iz leta 2001, skupaj s sibkejso aktivnostjo od prvotno pričakovane, vodila portugalske organe oblasti k sprejemanju stevilnih enkratnih ukrepov ob koncu leta 2002 [4], v skupni vrednosti 1,5% BDP v dodatnem prihodku, zato da bi ze v letu 2002 zagotovili javnofinančni primanjkljaj pod pragom 3% BDP. Rezultat tega je bil dejanski splosni javnofinančni primanjkljaj, kije dosegel visino 2,7% BDP. Leta 2002 se je ciklično prilagojena bilanca (CAB) za 2,3 odstotne točke izboljsala BDP in dosegla -2,6% BDP, z izključevanjem enkratnih ukrepov pa za 0,8 odstotnih točk ter dosegla -4,1% BDP v letu 2002.[3]  Z objavo poročila ad-hoc delovne skupine, ki ji je novoizvoljena vlada zaupala analizo javnih računov. Ta delovna skupina je bila sestavljena iz predstavnikov Ministrstva za finance, Portugalske narodne banke in Drzavnega urada za statistiko. Bila je pod neposrednim nadzorom guvernerja Portugalske drzavne banke.[4]  Zlasti davčna amnestija za dodatne dajatve na obresti za vsa zaostala plačila na področju davkov in prispevkov za socialno varstvo, ki so ze sami prinesli v dodatne prihodke skupni znesek v visini 1,0% BDP.Po prvem uradnem obvestilu o Postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) iz leta 2004, ki ga je potrdil Statistični urad Evropskih skupnosti (SUES), se ocenjuje, da bo javnofinančni primanjkljaj 2,8% BDP. To se da primerjati s ciljnim primanjkljajem 2,4% BDP, določenim v programu stabilnosti, ki je bil januarja 2003 prilagojen zadnjemu stanju. Odstopanje od cilja je posledica obseznega izpada [5] davkov, vezanega na nepredvideni odklon pri BDP v letu 2003 za predvidenih 1,3% (v primerjavi s prvotno predvidevano rastjo BDP za +1,3%) in pojava nizke davčne intenzivnosti gospodarskih dejavnosti v sedanji gospodarski recesiji. Izključujoč prodajo zaostalih davkov, je gospodarska recesija vodila v zmanjsanje celotnega prihodka od davkov za 2,4% v letu 2003, v primerjavi z prvotnim proračunskim ciljem +4%. V nasprotju s tem, je bila vlada, na območju odhodkov, zelo uspesna pri zagotavljanju načrtovanih omejitev. Rast celotnih tekočih primarnih odhodkov je se naprej padal od 8,9% leta 2001 na 7,8% leta 2002 in na 4,1% v letu 2003. To v osnovi odraza ostro zmanjsanje na področju vladne porabe zaradi navidezne zamrznitve zaposlovanja in nominalnih plač v letu 2003. Ob upostevanju vsega omenjenega, bi razvoj teh prihodkov in odhodkov vodil v javnofinančni primanjkljaj krepko nad 3% BDP v letu 2003. Da bi to preprečili, so se portugalski organi oblasti opirali na dva enkratna ukrepa, v skupni vrednosti 2,1% BDP, namreč na pavsalno plačilo vladi iz javnega podjetja v zameno za prenos odgovornosti na le-to za izplačevanje pokojnin ter prodaje pravice do pobranih zneskov, ki se nanasajo na davke in prispevke za socialno varnost v prihodnosti, finančni ustanovi. Leta 2003 se je CAB izboljsala za 0,9 odstotnih točk BDP in dosegla -1,7% BDP, ali pa ob izključitvi enkratnih ukrepov za 0,3 odstotne točke, ter dosegla -3,8% BDP v letu 2003.[5]  Izključujoč enkratno dejanje prodaje zaostalih plačil davkov in prispevkov za socialno varstvo.>TABELPOSITION>2b. Razmerje pokritja javnega dolgaV obdobju od leta 2001 do 2003 se je razmerje med kosmatim drzavnim dolgom in BDP povečalo predvsem zaradi nizke gospodarske rasti in precejsnjega finančnega poslovanja. To finančno poslovanje [6] v veliki meri odraza zakonsko ureditev zaostalih plačil v odhodkih in preoblikovanje precejsnjega stevila javnih bolnisnic v druzbe v javni lasti.[6]  Knjizeno pod naslovom ''prilagajanje pretoka vrednostnih papirjev''.3. SPREMLJANJE IZVAJANJA PREVZETIH FINANČNIH OBVEZNOSTI V PRIPOROČILU SVETAV zvezi z zavezami portugalskih organov oblasti, ki so jih dali v času, ko je bilo izdano Priporočilo Sveta v členu 104(7), je bil, s sprejetjem Okvirnega proračunskega zakona ("Lei de Estabilidade Orçamental") in z zbiranjem ter obdelavo splosnih drzavnih podatkov, dosezen bistven napredek pri krepitvi koordinacijskih mehanizmov proračunske politike. Okvirni proračunski zakon ima prednostni polozaj nad vso zakonodajo, ki zadeva vprasanja proračuna in dovoljuje vladi, da določi ničelne zahteve za zadolzevanje v letu 2004 za lokalne organe oblasti in regionalne organe oblasti; nespostovanje ničelnih zahtev za zadolzevanje lahko sprozi zmanjsevanje osrednjih drzavnih transferjev v prihodnjem letu.Vendar pa je treba omeniti dve opozorili: prvič, učinkovitost krepitve koordinacijskih mehanizmov se bo presojala sele v pripravah na naslednje lokalne volitve, ki so načrtovane za jesen 2005, zaradi običajnega političnega kroga lokalnih (investicije) odhodkov; in drugič, pomanjkanje četrtletnih podatkov, ker so lokalne oblasti ovirale načrtovano izdelavo četrtletnih javnofinančnih računov, čeprav je bil, na četrtletni osnovi, dosezen ze bistven napredek v obdelavi podatkov za druge ravni oblasti.4. PRORAČUNSKA PRIČAKOVANJAV skladu z napovedjo Pomlad 2004 sluzb Komisije, je predviden javnofinančni primanjkljaj za leto 2004 v vrednosti 3,4% BDP. To se da primerjati z uradnim ciljem, določenem v zadnjem stabilizacijskem programu in potrjenem v prvem uradnem obvestilu EDP za leto 2004 v visini 2,8%. V osnovi se razlika lahko obračunava ob upostevanju treh elementov: (i) predvidena rast BDP je v napovedi Komisije za ź odstotne točke nizja; (ii) osnovni učinki zaradi precejsnje količine enkratnih ukrepov, ki so bili izvedeni ob koncu leta 2003 in so vplivali na področje prihodka; in (iii) delna nadomestitev takih enkratnih ukrepov, t.j. od 2,1% BDP leta 2003 do vrednosti 0,7% BDP leta 2004, glede na, do sedaj poznane, vladne načrte. Za leto 2005 napoved Komisije Pomlad 2004, ki temelji na običajni predpostavki o "nespreminjanju politike", predvideva rast javnofinančnega primanjkljaja do 3,8% BDP in tako odraza trdozivost precejsnjega negativnega učinka razkoraka ter postopno opusčanje vseh enkratnih ukrepov.V skladu z napovedjo sluzb Komisije Pomlad 2004, je predvidena CAB za znizanje odstotnih točk BDP v letu 2004 za 0,3%, ob doseganju -2,0% BDP, čeprav je ta rezultat v celoti posledica upadanja zneska enkratnih ukrepov od 2,1% BDP v letu 2003, na načrtovano vrednost do sedaj za 0,7% BDP. Zaradi tega je CAB, ob izključevanju enkratnih ukrepov, predvidena za izboljsanje za 1,1 odstotnih točk v letu 2004 in za doseganje -2,7% BDP (-3,8% v letu 2003). V zadnjem, decembra 2003 dopolnjenem programu stabilnosti, so portugalski organi oblasti v CAB načrtovali znizanje BDP za leto 2004 za 0,6 odstotnih točk in doseganje -1,1% BDP v tem letu.>TABELPOSITION>5. SKLEPNA UGOTOVITEVPortugalski organi oblasti so ravnali v skladu s Priporočilom Sveta, objavljenem v členu 104(7). Izrecno so ravnali v skladu s Priporočilom za odpravo stanja na področju javnofinančnega primanjkljaja, kakor hitro je to bilo mogoče, v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) st. 1467/97, kar je v danem primeru pomenilo najkasneje leta 2003. Dodatno so zmanjsali primanjkljaj pod 3% v letu 2002 in sprejeli ukrepe pred decembrom 2002, skrajnim rokom, ki ga je določil Svet, za sprejem ukrepov za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja. Leta 2003 je primanjkljaj obdrzal pod 3% BDP. Končno, v skladu z vrednostmi, objavljenimi v prvem uradnem obvestilu EDP iz leta 2004, je razmerje javnega dolga doseglo 59,4% BDP v letu 2003 in se je torej dvignilo iz 58,1% v letu 2002 in 55,6% v letu 2001. Zato iz celovite ocene sledi, da so portugalski organi oblasti dokončali popravljanje stanja na področju čezmernega primanjkljaja v letu 2003, v skladu z določbami Priporočila Sveta z dne 5. novembra, 2002. Zaradi tega Komisija predlaga Svetu, da razveljavi odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem.Vendar pa so potrebni dodatni ukrepi, da bi se preprečilo, da bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 ponovno presegel 3% referenčne vrednosti BDP. Po mnenju sluzb Komisije bi se tveganje glede prekoračitve praga 3% BDP v letu 2004 zmanjsalo z dodatnimi ukrepi v vrednosti najmanj 0,5% BDP. Proračunski načrti, pripravljeni lansko jesen (za proračun 2004), so ze vključevali določbe za enkratne ukrepe (prodaja nepremičnin), ki bi se jih lahko aktiviralo za nadomesčanje kakrsnega koli razkoraka v proračunu. Razen tega pa so, po presečnem datumu za napoved Komisije Pomlad 2004, portugalski organi oblasti objavili svojo namero, da bodo izpeljali nadaljnje dejavnosti (v zvezi z nepremičninami) zato, da bo primanjkljaj v tekočem letu lahko obdrzal pod 3% BDP. V prihodnje bi si vlada morala vsestransko prizadevati za postopno nadomesčanje enkratnih ukrepov z ukrepi bolj trajne narave in bi tako konsolidacijo postavila na bolj trajno osnovo, v skladu s sirsimi smernicami ekonomske politike.Priporočilo za ODLOČBO SVETA o razveljavitvi odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja na PortugalskemSVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 104(7) Pogodbe,ob upostevanju priporočila Komisije,(1) z Odločbo Sveta 2002/923/ES [7], na priporočilo Komisije, v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bilo odločeno, da na Portugalskem obstoja čezmerni primanjkljaj.[7]  UL L 322, 27.11.2002, str. 30.(2) V skladu s členom 104(6) Pogodbe, je Svet izdal Priporočilo, naslovljeno na Portugalsko z namenom, da bi se polozaj čezmernega primanjkljaja odpravil [8]. To Priporočilo je, v povezavi s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) st. 1467/97 z dne 7. julija, 1997 o pospesevanju in podrobnejsem pojasnjevanju izvajanja postopka za čezmerni primanjkljaj [9], določilo skrajni rok za korekcijo čezmernega primanjkljaja, ki bi morala biti zaključena v letu, ki sledi njeni identifikaciji, t.j. najkasneje v letu 2003.[8]  Priporočilo Sveta, z dne 5. novembra, 2002.[9]  UL L 209, 2.8.1997, str.6.(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe, se bo Odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavila, ko bo čezmerni primanjkljaj v zadevni drzavi članici, po mnenju Sveta, popravljen.(4) Opredelitvi pojmov ''vlada'' in ''primanjkljaj'' sta določeni v Protokolu o postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem, sklicujoč se na evropski sistem integriranih ekonomskih računov (ESA), druga izdaja. Podatke za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi Komisija.(5) Na osnovi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija, po poročanju Portugalske pred 1. marcem 2004, v skladu z Uredbo Sveta (ES) st. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem, prilozenega Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti [10], kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) st. 475/2000 [11], in na osnovi napovedi Pomlad 2004 sluzb Komisije, so določeni naslednji sklepi:[10]  UL L 322, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) st. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).[11]  UL L 58, 3.3.2000, str. 1.- Javnofinančni primanjkljaj na Portugalskem je ocenjen na 2,8% BDP v letu 2003, v primerjavi z 2,7% v letu 2002 in 4,4% v letu 2001. Rezultat za leto 2003 je skladen s priporočilom Sveta, izdanega v členu 104(7), zlasti kar zadeva zmanjsevanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3% BDP najkasneje do leta 2003. Fiskalna prilagoditev je bila izvedena v letu 2003 na račun trajnostnega zaviranja hitrosti rasti celotnih tekočih primarnih odhodkov od 8,9% v letu 2001 na 7,8% v letu 2002 in 4,1% v letu 2003. Vendar pa je tekoče ciklično upadanje, ki se je končalo z recesijo v letu 2003, povzročilo precejsnje odstopanje za 2,6 odstotnih točk med rezultatom rasti BDP za to leto in prvotne proračunske projekcije. Posledično je, med letom 2003, prislo do obseznega izpada prihodka od davkov, kar je bilo treba nadomestiti s sprejetjem dveh enkratnih ukrepov, v skupni vrednosti 2,1% BDP.- Napoved Pomlad 2004 sluzb Komisije, za leto 2004, načrtuje javnofinančni primanjkljaj v visini 3,4% BDP, kar občutno presega uradni cilj glede primanjkljaja v visini 2,8% BDP. Razlika se lahko v osnovi obračunava z: (i) nekoliko nizja rast od tiste, ki je predvidena v proračunu; (ii) osnovni učinki v zvezi z enkratnimi ukrepi, sprejetimi leta 2003; in (iii) do sedaj načrtovana delna nadomestitev takih enkratnih ukrepov. Zaradi tega so potrebni dodatni ukrepi za preprečevanje rasti javnofinančnega primanjkljaja nad 3% referenčne vrednosti BDP v letu 2004 in v naslednjih letih.- Po presečnem datumu za napoved Komisije Pomlad 2004, so portugalski organi oblasti objavili svojo namero, da bodo izpeljali nadaljnje dejavnosti (v zvezi z nepremičninami) zato, da bo primanjkljaj v tekočem letu lahko obdrzal pod 3% BDP.- V skladu z vrednostmi, objavljenimi v prvem uradnem obvestilu o Postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) iz leta 2004, se je razmerje pokritja javnega dolga obdrzalo pod 60% referenčne vrednosti BDP v letu 2003, torej v skladu s priporočilom Sveta, izdanim v členu 104(7), kljub temu da se je od leta 2001 stalno povečevalo in se pričakuje, glede na Napoved Komisije Pomlad 2004, da bo v letu 2004 to vrednost presegel.(6) Odločba 2002/923/ES bi se zato morala razveljaviti, kajti v luči tveganj glede stanja v proračunu, na katerega je opozorila Napoved Pomlad 2004, je izredno pomembno, da portugalski organi oblasti sprejmejo primerne ukrepe za zagotavljanje, da se bo javnofinančni primanjkljaj obdrzal pod 3% BDP.(7) Zato, da bi konsolidacija bila trajna in da bi mogoče, v skladu s sirsimi smernicami ekonomske politike, dosegli srednjeročni cilj za čimbolj uravnotezeno proračunsko stanje ali proračunski presezek, bi se morali vsi enkratni ukrepi postopoma nadomestiti z ukrepi bolj trajne narave, medtem ko bi se moralo ciklično prilagojeno proračunsko stanje izboljsati vsaj za 0,5 odstotne točke BDP na leto -SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je bil popravek stanja čezmernega primanjkljaja na Portugalskem končan leta 2003, pod pogoji, ki jih določa priporočilo, naslovljeno na Portugalsko dne 5. novembra 2002, v skladu s členom 104(79 Pogodbe.Člen 2Odločba 2002/923/ES se razveljavi.Ta Odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.V Bruslju, [...]Za SvetPredsednik[...]


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Priporočilo
            IZVEDBENI SKLEP SVETAo naložitvi globe Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja

               Priporočilo

               IZVEDBENI SKLEP SVETA

               o naložitvi globe Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju in zlasti člena 6 Uredbe,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(7) Pogodbe s sklepom, sprejetim 12. julija 2016, ugotovil, da Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

               (2)Komisija bi morala po sklepu Sveta v skladu s členom 126(8) Pogodbe, v katerem je bilo ugotovljeno, da Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, Svetu priporočiti naložitev globe.

               (3)Globa, naložena Španiji, bi morala načeloma znašati 0,2 % njenega BDP v predhodnem letu, vendar se lahko zaradi izjemnih ekonomskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice zmanjša ali prekliče.

               (4)BDP Španije v letu 2015 je znašal 1 081,19 milijarde EUR. 0,2 % tega BDP znaša 2 162,38 milijona EUR.

               (5)V skladu s členom 2(3) Uredbe (EU št. 1173/2011 „izjemne ekonomske okoliščine“ pomenijo okoliščine, v katerih presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo točke (a) člena 126(2) PDEU in kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1467/97. V skladu s slednjo uredbo je presežek izjemen, kadar je posledica (i) izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj sektorja države, ali pa (ii) je posledica resnega upada gospodarske aktivnosti, kar pomeni negativno letno stopnjo rasti BDP ali akumuliran upad proizvodnje med daljšim obdobjem zelo nizke letne rasti BDP glede na potencialno rast.

               (6)Na podlagi ocene uporabe navedenih pogojev za Španijo je ugotovljeno naslednje:

               V Španiji se je po desetih zaporednih četrtletjih negativne realne rasti BDP v tretjem četrtletju leta 2013 ponovno začela gospodarska rast. Realna rast BDP je v letu 2014 dosegla 1,4 % in se v letu 2015 povečala na 3,2 %. V skladu s posodobljeno pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi realna rast BDP v letu 2016 dosegla 2,9 %. V primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je to popravek navzgor za 0,3 odstotne točke, kar je posledica višje javne in zasebne potrošnje v prvem četrtletju leta, kot je bila pričakovana. Zato v obdobju, ki ga zajema priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 (tj. 2013–2016), ni bilo resnega upada gospodarske aktivnosti.

               Poleg tega v obdobju 2013–2016 ni bilo nobenih izrednih dogodkov, na katere vlada ne more vplivati in ki pomembno vplivajo na javne finance. Čeprav je bila španska inflacija presenetljivo nizka in v letu 2014 celo negativna, ni pomembno vplivala na javne finance, saj je njen učinek je v veliki meri izravnala realna rast BDP, ki je bila višja od pričakovane, pri čemer sta hitro ustvarjanje delovnih mest in na davčnih prihodkih temelječa sestava rasti dodatno pripomogla k zmanjšanju primanjkljaja.

               (7)Zato ne obstajajo izjemne ekonomske okoliščine, ki bi upravičile znižanje zneska globe.

               (8)Španija je 13. julija 2016 Komisiji predložila utemeljeno prošnjo, naj Svetu priporoči določitev višine globe v znesku nič. V podporo svojemu zahtevku je navedla naslednje razloge:

               (9)Španija opozarja na pomembne dosežke pri izvajanju daljnosežnih programov reform kljub zelo zahtevnim gospodarskim razmeram, kar se je izkazalo za odločilno pri podpiranju močnega okrevanja gospodarske aktivnosti in ustvarjanja delovnih mest ter pri zmanjševanju nakopičenih neravnotežij. Prav tako opozarja na znatni fiskalni napor, izveden po krizi, ter negativen učinek nizke in celo negativne inflacije na proces fiskalne prilagoditve in gospodarstvo kot celoto. Omenjena so tudi metodološka vprašanja glede domnevne nezmožnosti sedanje metodologije za ocenjevanje skladnosti s Paktom za stabilnost in rast, tako da bi se upoštevala presenečenja negativne inflacije, ali za natančno merjenje potencialne rasti BDP v primeru Španije. Nazadnje poroča o sprejetih ukrepih in zavezah za zmanjšanje javnega primanjkljaja v letu 2016 in potrjuje zavezo, da bo čezmerni primanjkljaj ustrezno zmanjšala do leta 2017.

               (10)Ocena zgoraj navedenih argumentov je privedla do spodaj navedenih ugotovitev.

               (11)Špansko gospodarstvo je v zadnjih letih doživelo znaten preobrat, tudi po zaslugi reform, izvedenih v zahtevnih gospodarskih razmerah, ki so omogočile zmanjšanje obstoječih togosti na trgih dela in proizvodov. Uspešen zaključek programa finančne pomoči za dokapitalizacijo finančnih institucij v Španiji v začetku leta 2014 in sočasno izvedene večje strukturne reforme so ustvarili dobro podlago za gospodarsko okrevanje. Španija je tudi po zaključku programa še naprej izvajala strukturne reforme, vključno z reformo insolvenčnega okvira, dokončanjem prestrukturiranja bančnega sektorja, reformo javne uprave in ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta. To je skupaj s pomočjo monetarne politike in okrepljenega okvira upravljanja v euroobmočju omogočilo ponovni priliv kapitala in boljše finančne pogoje. Ko se je v drugi polovici leta 2013 ponovno začela rast, je napredovalo notranje in zunanje uravnoteženje, ki ga je podpirala tudi večja konkurenčnost zaradi reform. Okrevanje spremlja obsežno ustvarjanje delovnih mest, ki ga podpirata nadaljnja upočasnitev rasti plač in učinek reform trga dela. Ne glede na napredek pri ponovnem uravnoteženju gospodarstva še vedno ostajajo pomembni izzivi, saj še vedno visoka raven zasebnega in javnega dolga, ki se odraža v zelo visoki stopnji neto zunanjih obveznosti, državo izpostavlja tveganjem, ki izhajajo iz sprememb razpoloženja na trgu, še vedno visoka brezposelnost pa ovira prilagajanje gospodarstva.

               (12)Čeprav Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013, je treba priznati, da je Španija že izvedla znaten fiskalni napor za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v proračunu za leto 2012 ter v manjšem obsegu v proračunu za leto 2013. Izčrpanost zaradi konsolidacije, ki je sledila temu znatnemu fiskalnemu strukturnemu naporu in se je pojavila po težkih gospodarskih razmerah, ki so vplivale na socialno kohezijo, je omenjena tudi v Sklepu Sveta z dne 12. julija 2016. Dejansko se je Španija ne glede na močno okrevanje gospodarstva od tretjega četrtletja leta 2013 v obdobju, ki ga zajema zadnjega priporočila Sveta, še naprej soočala z neugodnimi gospodarskimi razmerami. Proizvodna vrzel je v letu 2013 dosegla −8,5 % potencialnega BDP in je bila v letu 2015 kljub naglemu izboljševanju še vedno negativna v višini −4,0 %. Stopnja brezposelnosti je leta 2013 dosegla najvišjo raven pri 26,1 %, socialna izključenost in neenakost pa sta se po krizi poslabšali, s čimer se je skupni delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, v letu 2014 povzpel na 29,2 % in je bil eden najvišjih v EU.

               (13)Glede na navedeno so nekateri ukrepi, sprejeti v zadnjih letih, sicer neposredno negativno vplivali na javne finance, vendar so morda prispevali k rasti in zaposlovanju v srednje- do dolgoročnem obdobju ter posledično k vzdržnosti javnih financ. Oprostitve in znižanja prispevkov za socialno varnost so prispevali k vztrajnemu javnofinančnemu primanjkljaju, vendar so do neke mere podpirali socialno kohezijo, saj so bili namenjeni osebam z nižjimi dohodki, manj kvalificiranim delavcem in novim zaposlenim s pogodbami za nedoločen čas. Davčne reforme, sprejete konec leta 2014, sicer zagotavljajo premalo prihodkov, vendar so namenjene rasti prijaznejši davčni strukturi ter izboljšanju davčnega upravljanja in pravičnosti.

               (14)Začasna španska vlada je za leto 2016 sprejela ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije z dne 9. marca 2016 glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Španija za zagotovitev pravočasnega ustreznega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, kar je dobrodošlo. Zlasti je vlada z namenom izvajanja določb domače zakonodaje za uveljavitev fiskalne discipline na ravni regionalne države 6. aprila od 12 regionalnih vlad zahtevala, naj odobrijo zmanjšanje proračunskih sredstev, da zagotovijo skladnost s svojimi cilji glede primanjkljaja za leto 2016. Medtem ko je zmanjšanje odhodkov za leto 2016, ki so ga doslej sprejele te vlade, precej nižje od pričakovanega zneska, sporočenega v programu stabilnosti za leto 2016, je španska vlada sprejela zmanjšanje proračunskih sredstev v višini okoli 0,2 % BDP. 13. julija je začasna španska vlada napovedala svojo zavezo, da bo dodatne dobrodošle ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja. Na strani prihodkov so načrtovane spremembe zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki bodo sprejete takoj, ko bo oblikovana nova vlada, da se nadomesti pričakovani izpad prihodkov v letu 2016 v višini okoli 0,5 % BDP po spremembah zakonodaje o obročnem plačevanju (pagos fraccionados) davka od dohodkov pravnih oseb, da se zagotovi, da prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb dosežejo raven, pričakovano v programu stabilnosti za leto 2016. Na strani odhodkov lahko zgodnejši datum zaključka fiskalnega leta centralne vlade za poslovno leto, sprejet 14. julija, pripomore k omejitvi gibanja odhodkov v drugi polovici leta 2016. Vendar so ti ukrepi še vedno izpostavljeni znatnim tveganjem pri izvajanju, zlasti kar zadeva pravočasno sprejetje potrebnih sprememb zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v parlamentu in vprašanje, ali bodo zadoščali za pokritje pričakovanega primanjkljaja prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb. Vlada se je tudi zavezala, da bo sprejela dodatne ukrepe proti davčnim goljufijam.

               (15)V utemeljeni prošnji, ki jo je Španija poslala Komisiji, je poudarjen tudi negativen učinek nizke in celo negativne inflacije na fiskalno prilagoditev in gospodarstvo kot celoto. Kot je navedeno tudi v Sklepu Sveta z dne 12. julija 2016 je bila španska inflacija (merjena z deflatorjem BDP) v obdobju 2013–2015 dejansko precej nižja kot v osnovnem makroekonomskem scenariju, na katerem temelji priporočilo (v letu 2014 je bila celo negativna v višini –0,4 %). Vendar je bil negativen učinek nizke ali celo negativne inflacije na fiskalne rezultate Španije v veliki meri izravnan z realno rastjo BDP, ki je bila višja od pričakovane.

               (16)Španija je navedla tudi metodološka vprašanja glede domnevne nezmožnosti sedanje metodologije za ocenjevanje sprejemanja učinkovitih ukrepov, da bi se upoštevala presenečenja negativne inflacije ali natančno izmerila potencialna rast BDP v primeru Španije. V zvezi z možno prenizko oceno strukturnega napora, ki ga je izvedla Španija, je treba upoštevati, da Komisija pri ocenjevanju potencialne rasti uporablja skupno dogovorjeno metodologijo produkcijske funkcije, ki jo je potrdil Svet. Kar zadeva učinek negativne inflacije, Komisija pri svojem analitičnem delu priznava, da lahko metodologija, dogovorjena za fiskalni nadzor – in na podlagi popravka podatkov o nominalnem saldu z ocenami potencialnega proizvoda – privede do prenizke ocene strukturnega napora v primerih, ko obstaja negativna inflacija. Vendar je ta pristop dopolnjen s tako imenovanim merjenjem fiskalnega napora od spodaj navzgor, s katerim se oceni, ali so bili izpolnjeni cilji glede odhodkov in izvedeni načrtovani diskrecijski ukrepi na strani prihodkov. V nasprotju s spremembo strukturnega salda bo pri tem merjenju od spodaj navzgor po pretresu zaradi upočasnitve inflacije verjetno prišlo do precenitve fiskalnega napora. V primeru Španije tudi uporaba takšne metodologije od spodaj navzgor kaže, da v obdobju 2013–2015 ni bil izveden skupni napor, kar je v nasprotju s priporočenim skupnim strukturnim naporom v višini 3,0 % BDP.

               (17)Glede na utemeljeno prošnjo Španije in ob upoštevanju prejšnjih točk, zlasti korenitih strukturnih reform, ki jih je španska vlada izvajala od leta 2012 in še potekajo, zahtevnih gospodarskih razmer v obdobju, ki ga zajema priporočilo sveta iz junija 2013, zavez za zmanjšanje primanjkljaja, ki jih je začasna španska vlada navedla v svoji utemeljeni prošnji, skupaj s konsolidacijskimi ukrepi, uvedenimi po priporočilu Komisije z dne 9. marca 2016 glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Španija za zagotovitev pravočasnega ustreznega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, se zdi utemeljen preklic globe v višini 0,2 % BDP –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Globa v višini 0,2 % BDP, bi jo bilo treba naložiti Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, se prekliče.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

               V Bruslju,

                  Za Svet

                  Predsednik


Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC1443

Priporočilo sklep Sveta o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Poljska sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni  /* SEK/2006/1443 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 14.11.2006SEC(2006) 1443 konč.PriporočiloSKLEP SVETAo ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Poljska sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. Ozadje: postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za PoljskoPostopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe ter Uredba Sveta (ES) št.°1467/97 z dne 7. julija 1997[1] o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je del Pakta za stabilnost in rast.Na podlagi gospodarske napovedi Komisije iz pomladi 2004[2], ki je predvidela primanjkljaj 4,1 % BDP v letu 2003[3], je Komisija 12. maja 2004 sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko v skladu s členom 104(3) Pogodbe[4]. Poljska je maja 2004 predložila svoj konvergenčni program in Svet je na podlagi priporočila Komisije o njem sprejel mnenje 5. julija 2004[5]. Hkrati je Svet na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe ugotovil, da ima Poljska čezmerni primanjkljaj, in je zato v skladu s členom 104(7) Pogodbe poljskim organom izdal priporočilo za njegovo zmanjšanje[6]. Svet je v tem priporočilu pozval poljske organe, „ da čim prej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja “ in „ da v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo na verodostojen in trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2007, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kakor je navedeno v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, posredovanem v maju 2004 “ z naslednjimi letnimi cilji: „ 5,7 % BDP v letu 2004, 4,2 % BDP v letu 2005, 3,3 % BDP v letu 2006 in 1,5 % BDP v letu 2007 “. Svet je za sprejetje učinkovitih ukrepov za izvedbo „ ukrepov, ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 “, določil rok 5. november 2004. Poljski je bilo priporočeno tudi, da razporedi „ morebitne dodatne prihodke za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja “. Razen tega je Svet pozval poljske organe, da „ zagotovijo, da se ustavi naraščanje deleža javnega dolga “.2. Javnofinančni podatki pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in sistemske pokojninske reformeV odločitvi Eurostata z dne 2. marca 2004 o sektorski razvrstitvi sistemov pokojninskega zavarovanja je bilo ugotovljeno, da financirani pokojninski načrti z določenimi prispevki ne sodijo med sheme socialne varnosti in tako ne štejejo kot del javnih financ. To je bila okvirna odločitev, ki je pred izvajanjem zahtevala dvostranske razprave z državami članicami.V razpravah, ki so sledile navedeni odločbi, je Eurostat potrdil, da „ nekatere države članice morda potrebujejo prehodno obdobje za izvajanje odločitve in preprečevanje motenj pri izvajanju proračunske politike “[7]. To triletno prehodno obdobje, ki ga je določil Eurostat, se bo izteklo s prvim proračunskim obvestilom v letu 2007, načrtovanim do 1. aprila 2007.Poljska trenutno koristi to prehodno obdobje za pokojninsko reformo, ki jo je izvedla leta 1999. Zato so bili socialni prispevki in drugi prihodki (in nastali izdatki), zbrani s financiranimi pokojninskimi načrti z določenimi prispevki, evidentirani kot javni prihodki (in izdatki), zaradi česar je bila višina primanjkljaja in dolga nekoliko manjša kot sicer. Ob izteku prehodnega obdobja bo veljavna le opredelitev, ki vključuje stroške pokojninske reforme.Okoli 20 % prihodkov iz pokojninskih prispevkov je bilo preusmerjenih iz sistema sprotnega prispevnega kritja v pokojninske načrte z določenimi prispevki, ki so financirani v celoti. Čeprav ta reforma izboljšuje dolgoročno trajnost javnih financ, bo kratkoročno negativno vplivala na proračun: na podlagi najnovejših informacij bodo letni stroški reforme približno 2 % BDP v letih 2006 in 2007.Pot za zmanjšanje primanjkljaja, ki jo je Svet potrdil 5. julija 2004, ne vključuje stroškov pokojninske reforme, ki jo je Poljska izvedla leta 1999. V času ocene prvega poljskega konvergenčnega programa s strani Sveta (5. julija 2004) so bili letni stroški poljske pokojninske reforme ocenjeni na 1,6 % BDP. V skladu s tem je Svet v mnenju o programu navedel, da bo primanjkljaj „ morda treba popraviti navzgor za 1,6 odstotne točke BDP “. Glede na ciljni primanjkljaj 1,5 % BDP v letu 2007 – in tudi ob upoštevanju prevladujočih negativnih tveganj, povezanih s strategijo konsolidacije proračuna – je Svet v mnenju ugotovil, da „ proračunska usmeritev iz programa morda ne bo zadostna za zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % BDP v obdobju trajanja programa “ [tj. do leta 2007].3. Razvoj do leta 2005Po izteku roka 5. novembra 2004 iz priporočila Sveta z dne 5. julija 2004 je Komisija v sporočilu Svetu z dne 14. decembra 2004 ugotovila, da – glede na ciljni primanjkljaj v letu 2005 – v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko niso potrebni dodatni ukrepi[8].Svet je 17. februarja 2005 na podlagi priporočila Komisije dal mnenje[9] o posodobitvi konvergenčnega programa Poljske iz novembra 2004. S posodobitvijo je bil ciljni primanjkljaj za leto 2007 popravljen navzgor, ker je bilo predvideno postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2004 na 2,2 % BDP v letu 2007 (v primerjavi s prejšnjim ciljem za leto 2007 1,5 % BDP). Ciljni primanjkljaj je bil popravljen navzgor kljub stalni močni rasti (v programu predvideno povprečno za več kot 5 % na leto), medtem ko so bili rezultati/napovedi primanjkljaja za leta 2004 do 2006 vsi znižani. Svet je v mnenju poudaril negativna tveganja, povezana s strategijo konsolidacije, in opozoril, da „ bo raven primanjkljaja morala biti prilagojena navzgor za okoli 1,5 odstotne točke. Ta prilagoditev pomeni, da na podlagi posodobitve in v odsotnosti dodatnih varčevalnih ukrepov Poljska ne bo mogla zmanjšati primanjkljaja pod 3 % v zaključnem letu programa “, ker bi ciljni primanjkljaj v letu 2007 dosegel okoli 3,7 % BDP, vključno s stroški pokojninske reforme. Razen tega je Svet omenil tveganje zapoznelega ali nepopolnega izvajanja ukrepov, predvidenih v načrtu fiskalne konsolidacije. V skladu s tem je Svet med drugim pozval Poljsko, da okrepi fiskalno prilagajanje po letu 2005 in zmanjša ciljni primanjkljaj v letu 2007. Dejansko se je izvajalo le malo ukrepov. Fiskalni učinek za leto 2005 pa je bil z 2,5 % BDP vendarle boljši, kot se je pričakovalo.4. Razvoj v letu 2006 in nadaljnje možnosti za leto 2007Kljub pozivu v mnenju Sveta z dne 17. februarja 2005 je bil cilj posodobitve konvergenčnega programa iz januarja 2006 le postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja (v letih 2006 do 2008 povprečno za približno 0,3 % BDP letno), da se izpolnijo proračunska konvergenčna merila do konca legislature (tj. do konca leta 2009). Medtem ko so bili rezultati in napovedi primanjkljaja za leta od 2004 do 2006 ponovno popravljeni navzdol, je program potrdil tudi ciljni primanjkljaj v letu 2007 v višini 2,2 % BDP (brez stroškov pokojninske reforme). Razen tega so bili stroški pokojninske reforme v programu popravljeni navzdol za 0,4 % BDP. Ciljni primanjkljaj v letu 2007 je bil z vključenimi stroški pokojninske reforme višji kot pri predhodni posodobitvi (4,1 % BDP v primerjavi s 3,7 % BDP), ker je nova ocena stroškov pokojninske reforme predvidela, da bodo ti dosegli 1,9 % BDP v letu 2007.Na podlagi priporočila Komisije je Svet 14. marca 2006 sprejel mnenje o posodobitvi konvergenčnega programa iz januarja 2006. Svet je opozoril na različna tveganja, povezana s strategijo konsolidacije proračuna, kot so precej ugodna predvidevanja rasti v zadnjem letu programskega obdobja (v letu 2008), precej optimistična predvidevanja glede davčne elastičnosti in možne težave z nadzorom izdatkov zaradi pritiskov v zvezi s porabo na področju sociale. Svet je ugotovil, da „ konvergenčni program napoveduje napredek, vendar ne učinkovitega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v letu 2007 (…) in da namerava Komisija priporočiti nadaljnje ukrepe v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, kot je določeno v Paktu stabilnosti in rasti “. Razen tega je Svet navedel, da je bilo glede prilagoditve strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni neto saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so ga izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu z dogovorjeno metodologijo) načrtovano, da se bo ta v programskem obdobju povprečno izboljšal za 0,25 % BDP na leto.V predlogu proračuna za leto 2007 (sprejet 27. septembra 2006) je za javnofinančni primanjkljaj v letu 2006 predvideno, da bo dosegel 2,1 % BDP (brez stroškov pokojninske reforme), v primerjavi s ciljnim primanjkljajem 2,6 % BDP iz posodobitve konvergenčnega programa iz januarja 2006 (in 3,3 % BDP, na katerem temelji priporočilo Sveta iz julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe). Boljši rezultat izraža višje prihodke (zlasti dohodnino) zaradi rasti, ki je bila močnejša od napovedane, kot tudi večje rasti odhodkov, zlasti javnih naložb, ki so bile manjše od načrtovanih. Poljska vlada v predlogu proračuna za leto 2007 prikazuje naslednje ciljne primanjkljaje v naslednjih letih: 1,7 % v letu 2007, 1,2 % v letu 2008 in 0,5 % v letu 2009.Popravljeni ciljni primanjkljaj v letu 2007 (brez stroškov pokojninske reforme) je z 1,7 % BDP zdaj bližji prvotnemu cilju 1,5 % BDP iz priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe, vendar še vedno višji od njega. Vseeno bo v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006 primanjkljaj v letu 2007 dosegel 2 % BDP (brez stroškov pokojninske reforme). To se odraža bolj previdnem stališču služb Komisije na projekcijo prihodkov, zlasti za neposredne davke (nominalno povečanje prihodkov za 9,7 % kljub načrtovani indeksaciji davčnih lestvic in uvedbi družinskih olajšav, v primerjavi s predvideno nominalno rastjo BDP 6,2 %). Razen tega je na ravni lokalnih oblasti tudi veliko negotovosti v zvezi s proračunskimi rezultati za leto 2007. Končno bodo socialni izdatki verjetno višji zaradi sprejete zakonodaje, ki ni v celoti skladna s predlogom proračuna za leto 2007.Proračunski razvoj, 2005−2008% BDP, razen če je navedeno drugače | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Stroški pokojninske reforme(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Javnofinančni saldo vključno z odločitvijo Eurostata | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Primarni saldo | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Strukturni saldo(1) | −2,3 | −2,3 | ni podatkov | −2,1 | ni podatkov | −1,8 | ni podatkov |Strukturni primarni saldo(1) | 0,2 | 0,1 | ni podatkov | 0,3 | ni podatkov | 0,6 | ni podatkov |Bruto javni dolg | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Realna rast BDP (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Proizvodna vrzel | −0,3 | 0,4 | ni podatkov | 0,3 | ni podatkov | 0,1 | ni podatkov |(1) Ciklično prilagojeni neto saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov (nič v primeru Poljske). (2) Stroški pokojninske reforme se merijo kot razlika med (i) javnofinančnim primanjkljajem, ki se izračuna v skladu s pravili ESR95 in odločitvijo Eurostata z dne 2. marca 2004, ter (ii) alternativnim javnofinančnim primanjkljajem, ki se izračuna tako, da so preostali sistemi pokojninskega zavarovanja razvrščeni v državni sektor. (3) Predpostavka nespremenjene politike. Viri: napoved služb Komisije iz jeseni 2006 (COM) in proračun Ministrstva za finance za leto 2007 (MF). |5. SklepiGlede na zgoraj navedeno oceno lahko sklepamo naslednje:-  Ciljni primanjkljaj za leto 2007 (1,7 % BDP brez stroškov pokojninske reforme) je višji od tistega, ki ga je julija 2004 potrdil Svet (1,5 % BDP) v skladu s proračunskimi rezultati, ki so bili v letih od 2004 do 2006 veliko boljši od pričakovanih.-  Napoved služb Komisije iz jeseni 2006 predvideva, da bo v letu 2007 primanjkljaj 2,0 % BDP, tj. 0,3 % BDP več, kot predvidevajo poljski organi.-  Leta 2007 se bo izteklo prehodno obdobje za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi sistemov pokojninskega zavarovanja in financirani pokojninski skladi z določenimi prispevki ne bodo razvrščeni na področje javnih financ. Zato bodo poljski primanjkljaji popravljeni navzgor. Ciljni primanjkljaj 1,7 % BDP v letu 2007 (brez stroškov pokojninske reforme) se spremeni v približno 3,7 % BDP (s stroški pokojninske reforme). V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006 bi javnofinančni primanjkljaj dosegel 4 % BDP (s stroški pokojninske reforme).-  Ob upoštevanju tveganja rezultata primanjkljaja v letu 2007, ki je višji od predvidenega, kot je opredeljeno v napovedi služb Komisije iz jeseni 2006, je ta precej večji od referenčne vrednosti primanjkljaja 3 % BDP in ne more veljati za skladnega s priporočili Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007.V skladu s temi ugotovitvami Komisija meni, da kljub izboljšanemu fiskalnemu položaju na Poljskem, ukrepi poljskih oblasti, sprejeti na podlagi priporočila Sveta iz julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, niso primerni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007 in priporoča, da Svet ustrezno odloči v skladu s členom 104(8) Pogodbe[10].Ciljni javnofinančni saldo in njegov rezultat ter stroški pokojninske reforme (v % BDP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |KP maj 2004 | brez SPR | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | ni podatkov |predvideni SPR | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | ni podatkov |s SPR* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | ni podatkov |KP november 2004 | brez SPR | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | ni podatkov |predvideni SPR | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ni podatkov |s SPR* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | ni podatkov |KP januar 2006 | brez SPR | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |predvideni SPR | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |s SPR* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |PO oktober 2006 | brez SPR | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |in predlog proračuna za leto 2007 | predvideni SPR | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |s SPR* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |SPR = stroški pokojninske reforme; KP = konvergenčni program; PO = proračunsko obvestilo * Opredelitev javnofinančnega salda, ki se uporablja od pomladi 2007. |PriporočiloSKLEP SVETAo ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Poljska sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerniSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ob upoštevanju naslednjega:1.  Države članice morajo v skladu s členom 104 Pogodbe preprečiti čezmerni javnofinančni primanjkljaj.2.  Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[11], ki je bila sprejeta, da se zagotovi takojšnja uvedba ukrepov za zmanjšanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.3.  Resolucija z zasedanja Evropskega sveta v Amsterdamu 17. junija 1997[12] slovesno poziva vse podpisnice, in sicer države članice, Svet in Komisijo, da Pogodbo ter Pakt za stabilnost in rast izvajajo dosledno in pravočasno.4.  V odločitvi Eurostata z dne 2. marca 2004 o sektorski razvrstitvi sistemov pokojninskega zavarovanja[13] je bilo ugotovljeno, da financirani pokojninski načrti z določenimi prispevki ne sodijo med sheme socialne varnosti. Ti sistemi zato ne štejejo kot del javnih financ. To je bila okvirna odločitev, ki je pred izvajanjem zahtevala dvostranske razprave z državami članicami. V okviru teh razprav je Eurostat potrdil, da „ nekatere države članice morda potrebujejo prehodno obdobje za izvajanje odločitve in preprečevanje motenj pri izvajanjuproračunske politike “[14]. To prehodno obdobje, ki ga je omogočil Eurostat, se bo izteklo s prvim proračunskim obvestilom v letu 2007, načrtovanim do 1. aprila 2007. Poljska se je odločila, da izkoristi to prehodno obdobje. Zato so bili socialni prispevki in drugi prihodki (in nastali izdatki), zbrani s financiranimi pokojninskimi načrti z določenimi prispevki, evidentirani kot javni prihodki (in izdatki), zaradi česar je bila višina primanjkljaja in dolga manjša kot sicer.5.  Odločba Sveta 2005/183/ES[15] z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) Pogodbe določa, da čezmerni primanjkljaj na Poljskem obstaja.6.  Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 z dne 5. julija 2004 sprejel tudi priporočilo poljskim organom, da čim prej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo na verodostojen in trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2007, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kakor je navedeno v konvergenčnem programu, ki je bil maja 2004 predložen s strani organov in potrjen v mnenju Sveta z dne 5. julija 2004, z naslednjimi letnimi cilji: 5,7 % BDP v letu 2004, 4,2 % BDP v letu 2005, 3,3 % BDP v letu 2006 in 1,5 % BDP v letu 2007. Svet je za sprejetje učinkovitih ukrepov za izvedbo „ukrepov, ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005“, določil rok 5. november 2004.7.  Pot za zmanjšanje primanjkljaja, ki jo je Svet potrdil 5. julija 2004, ne vključuje stroškov pokojninske reforme, ki jo je Poljska izvedla leta 1999. Okoli 20 % prihodkov iz pokojninskih prispevkov je bilo preusmerjenih iz sistema sprotnega prispevnega kritja v pokojninske načrte z določenimi prispevki, ki so financirani v celoti. Ob sprejetju priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe je Svet izrecno upošteval, da bo treba ciljne primanjkljaje popraviti navzgor, s predvidenimi letnimi stroški poljske pokojninske reforme v višini približno 1,5 % BDP. Glede na to in tudi glede na prevladujoča negativna tveganja, povezana s strategijo konsolidacije proračuna, je Svet v mnenju o konvergenčnem programu iz maja 2004 poudaril, da „proračunska usmeritev iz programa morda ne bo zadostna za zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % BDP v obdobju trajanja programa“ [tj. do leta 2007].8.  Po izteku roka 5. novembra 2004 iz priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe je Komisija v sporočilu Svetu z dne 14. decembra 2004 ugotovila, da v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko niso potrebni dodatni ukrepi, ker je poljska vlada sprejela učinkovite ukrepe za izvedbo ukrepov, ki so bili predvideni za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005[16].9.  Svet je 17. februarja 2005 dal mnenje o posodobitvi konvergenčnega programa Poljske iz novembra 2004. S posodobitvijo je bil ciljni primanjkljaj za leto 2007 popravljen navzgor na 2,2 % BDP v letu 2007 (z 1,5 % BDP iz konvergenčnega programa iz maja 2004), tj. približno 3,7 % BDP z vključenimi stroški pokojninske reforme. Ciljni primanjkljaj je bil popravljen navzgor kljub stalni močni rasti (v programu predvideno povprečno za več kot 5 % na leto), medtem ko so bili rezultati/napovedi primanjkljaja za leta 2004 do 2006 vsi znižani. Svet je omenil tveganje zapoznelega ali nepopolnega izvajanja ukrepov fiskalnega prilagajanja. Glede na negativna tveganja, povezana s strategijo konsolidacije proračuna, je Svet med drugim pozval Poljsko, da okrepi fiskalno prilagajanje po letu 2005 in zmanjša ciljni primanjkljaj za leto 2007. Dejansko se je izvajalo le malo ukrepov. Fiskalni učinek za leto 2005 pa je bil z 2,5 % BDP vendarle boljši, kot se je pričakovalo.10.  Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o posodobitvi konvergenčnega programa Poljske iz januarja 2006. Cilj posodobitve je bilo postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja (v letih 2006 do 2008 povprečno za približno 0,3 % BDP letno), da se izpolnijo proračunska konvergenčna merila do konca legislature (tj. do konca leta 2009). Medtem ko so bili rezultati in napovedi primanjkljaja za leta od 2004 do 2006 ponovno popravljeni navzdol, je program potrdil tudi ciljni primanjkljaj v letu 2007 v višini 2,2 % BDP (brez stroškov pokojninske reforme). Zaradi popravka stroškov pokojninske reforme navzgor je bil ciljni primanjkljaj v letu 2007 skupaj s temi stroški za 0,4 odstotne točke BDP višji kot pri prejšnji posodobitvi (4,1 % BDP v primerjavi s 3,7 % BDP). Svet je opozoril na različna tveganja, povezana s strategijo konsolidacije proračuna, kot so precej ugodna predvidevanja rasti v zadnjem letu programskega obdobja (v letu 2008), precej optimistična predvidevanja glede davčne elastičnosti in možne težave z nadzorom izdatkov zaradi pritiskov v zvezi s porabo na področju sociale. Svet je ugotovil, da „ konvergenčni program napoveduje napredek, vendar ne učinkovitega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v letu 2007 (…)“. Razen tega je Svet navedel, da je bilo glede prilagoditve strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni neto saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so ga izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu z dogovorjeno metodologijo) načrtovano, da se bo ta v programskem obdobju povprečno izboljšal za 0,25 % BDP na leto.11.  Predlog proračuna za leto 2007, sprejet 27. septembra 2006, predvideva primanjkljaj 2,1 % BDP v letu 2006 (brez stroškov pokojninske reforme), v primerjavi s ciljnim primanjkljajem 2,6 % BDP iz posodobitve konvergenčnega programa iz januarja 2006 (in 3,3 % BDP, na katerem temelji priporočilo Sveta iz julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe). Boljši rezultat izraža višje prihodke (zlasti dohodnino) zaradi rasti, ki je bila močnejša od napovedane, kot tudi večje rasti odhodkov, zlasti javnih naložb, ki so bile manjše od načrtovanih. Predlog proračuna za leto 2007 prikazuje naslednje ciljne primanjkljaje v naslednjih letih: 1,7 % v letu 2007, 1,2 % v letu 2008 in 0,5 % v letu 2009.12.  Na podlagi ocene nedavnih ukrepov, ki jih je sprejela Poljska za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007 na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe, se sklene naslednje:13.  Popravljeni ciljni primanjkljaj za leto 2007 1,7 % BDP (brez stroškov pokojninske reforme) v predlogu proračuna za leto 2007 je višji od cilja 1,5 % BDP, ki je bil potrjen v priporočilu Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja z dne 5. julija 2004. Primanjkljaj v letu 2007 je bil popravljen na podlagi veliko nižjih rezultatov primanjkljaja v obdobju 2004–2006, kot je bilo predvideno v priporočilu.14.  Prehodno obdobje za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih sistemov pokojninskega zavarovanja se bo izteklo s prvim obvestilom v letu 2007, načrtovanim do 1. aprila. Z vključitvijo stroškov pokojninske reforme je ciljni primanjkljaj v letu 2007 približno 3,7 % BDP.15.  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 je primanjkljaj za leto 2007 za 3 % BDP višji, kot so predvidevali poljski organi. Pričakuje se, da bodo zlasti prihodki od neposrednih davkov nižji kot so načrtovali organi, medtem ko bodo socialni odhodki in javne naložbe verjetno višje.16.  Iz tega lahko sklepamo, da bo primanjkljaj za leto 2007 znatno višji od 3 % BDP referenčne vrednosti primanjkljaja, kar ni v skladu s priporočili Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007.V skladu z Resolucijo o Paktu za stabilnost in rast z zasedanja Evropskega sveta v Amsterdamu se je Poljska strinjala z objavo priporočila Sveta z dne 5. julija 2004[17].SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Ukrepi, ki jih je sprejela Poljska na podlagi priporočila Sveta z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, so neprimerni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga določa Priporočilo.Člen 2Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6, Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005, UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[2] Gospodarska napoved Komisije iz pomladi 2004 je upoštevala podatke, ki jih je Poljska predložila marca 2004.[3] Medtem je bila višina primanjkljaja za leto 2003 popravljena v skladu z običajnimi postopki. Zdaj znaša 4,7 % BDP.[4] Glej http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] UL C 320, 24.12.2004, str. 15.[6] Glej http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.[7] Glej sporočili za javnost Eurostat št.°30/2004 z dne 2. marca 2004 in št.°117/2004 z dne 23. septembra 2004 ter poglavje I.1.3 Priročnika Eurostat o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu – Razvrstitev financiranih sistemov pokojninskega zavarovanja in vpliv na javne finance, ki so na voljo na internetni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Sporočilo Komisije Svetu: Ukrepi, ki so jih sprejele Češka, Ciper, Malta, Poljska in Slovaška na podlagi priporočila Sveta v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, SEC(2004) 1630.[9] UL C 136, 3.6.2005, str. 23.[10] Člen 104(8) navaja, da lahko Svet, če ugotovi, da so bili ukrepi, sprejeti na podlagi svojega priporočila v skladu s členom 104(7), neprimerni, to priporočilo objavi. Vendar se je Poljska v skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast (UL C 236, 2.8.1997, str. 1) že julija 2004 strinjala z objavo priporočila (glej http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] UL L 209, 2.8.1997, str. 6, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).[12] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.[13] Sporočili za javnost Eurostat št.°30/2004 z dne 2. marca 2004 in št.°117/2004 z dne 23. septembra 2004 ter poglavje I.1.3 Priročnika Eurostat o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu – Razvrstitev financiranih sistemov pokojninskega zavarovanja in vpliv na javne finance, ki so na voljo na internetni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Prav tam.[15] UL L 62, 9.3.2005, str.18.[16] Sporočilo Komisije Svetu: Ukrepi, ki so jih sprejele Češka, Ciper, Malta, Poljska in Slovaška na podlagi priporočila Sveta v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, SEC(2004) 1630.[17] Glej http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.


title: Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---      KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                      Bruselj, 7.5.2008
                                      SEC(2008) 571 konč.

                        Priporočilo

                   ODLOČBA SVETA

       o razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju
        čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

                   (predložila Komisija)

SL                                                          SL
 ---pagebreak---                                 OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.      OZADJE

     V členu 104 Pogodbe je določeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu
     primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v
     zvezi s čezmernim primanjkljajem je natančneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o
     „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del
     Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati
     upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali
     dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je
     delež primanjkljaja znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven, ki je blizu referenčne
     vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa
     ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP
     (razen če se delež dolga ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti).

     V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
     Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v
     okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93, dvakrat na
     leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih
     spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom2,3.

     Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati
     postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Češko republiko na podlagi javnofinančnega
     primanjkljaja v višini 12,9 % BDP leta 20034 (5,9 % BDP brez večjega enkratnega posla v
     zvezi s pripisanimi državnimi jamstvi). Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil,
     da ima Češka republika čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)5. Svet je hkrati, tudi
     na podlagi priporočila Komisije, na Češko republiko naslovil priporočila v skladu s členom
     104(7), naj čim prej in najpozneje do leta 2008 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj.

     Glede na napovedani precejšnji odmik od zadanega proračunskega cilja v letu 2007 in
     nadaljnje preseganje referenčne vrednosti primanjkljaja v letu 2008 je Svet na podlagi
     proračunskih načrtov, predlaganih pred splošnimi volitvami junija 2006, 10. julija 2007
     sprejel odločbo na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(8), da se ukrepi, ki jih
     je sprejela Češka republika, ne zdijo zadostni, da bi se do leta 2008 lahko popravil čezmerni
     primanjkljaj. Svet je 10. oktobra 2007 na podlagi priporočila Komisije izdal novo priporočilo
     v skladu s členom 104(7), v katerem je Češki republiki priporočil, naj v letu 2007 še naprej
     omejuje proračunsko poslabšanje, in potrdil leto 2008 kot prvotno zastavljeni rok, do katerega
     mora Češka republika odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja. Češki organi morajo
     verodostojno in trajnostno zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP. Zato je

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     2
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
            (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
     3
            Najnovejše obvestilo Češke republike je na voljo na spletni strani:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEC(2004) 575. Medtem je bil doseženi primanjkljaj v letu 2003 popravljen navzdol na 6,6 % BDP (ne
            vključuje več enkratnih ukrepov).
     5
            UL L 62, 9.3.2005, str. 20.

SL                                                      2                                                          SL
 ---pagebreak---      Svet na podlagi razpoložljivih napovedi češkim organom priporočil, naj zagotovijo izboljšanje
     strukturnega salda (to je ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih
     ukrepov) za najmanj 0,75 % BDP leta 2008 v primerjavi z letom 2007. Svet je češkim
     organom kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov postavil 9. april 2008.

     Poleg tega je Svet Češko republiko pozval, naj „zagotovi, da se po opravljenem zmanjšanju
     čezmernega primanjkljaja vzdržuje proračunska konsolidacija, usmerjena k srednjeročnemu
     cilju za proračunsko stanje, ki je strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, in da se
     srednjeročni cilj doseže do prvotnega roka, to je najpozneje do leta 2012“.

     Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 10. oktobra 2007
     % BDP, razen če ni navedeno drugače                   2006              2007                   2008
     Javnofinančni saldo                                   –2,7          bolje kot –3,3        primanjkljaj < 3
     Sprememba strukturnega salda                                                               najmanj 0,75
     P.m.: realna rast BDP (%)                                6,0             5,0                    4,9
     Opombe: Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
     Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7), sprejeto 10. oktobra 2007, in spomladanska napoved služb
     Komisije za leto 2007.
     Komisija po izteku roka, ki ga določi Svet, običajno uradno oceni ukrepe, ki so jih sprejeli
     organi na podlagi priporočil Sveta, pri tem pa upošteva zadnje napovedi služb Komisije. To je
     vmesna ocena, ki pokaže, ali je država na dobri poti, da bo pravočasno odpravila čezmerni
     primanjkljaj. V primeru Češke republike je ta vmesna ocena vključena v veljavni dokument,
     ki je oceno nadomestil. V njem je upoštevano obvestilo češke vlade iz aprila 2008 o ukrepih
     za odpravo primanjkljaja, sprejetih na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem6.

     V skladu s členom 104(12) je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na
     podlagi priporočila Komisije razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi
     članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     2.       ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA

     Javnofinančni primanjkljaj je leta 2003 dosegel 6,6 % BDP. Od takrat razen leta 2005 (3,5 %
     BDP) javnofinančni primanjkljaj ni presegel 3 % BDP. Nominalni primanjkljaj se je od leta
     2004 gibal bolje od priporočenega poteka za zmanjšanje (nominalnega) primanjkljaja iz
     priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004. Na izboljšanje javnofinančnega
     primanjkljaja so vplivali prihodki, ki so bili boljši od načrtovanih in so bili posledica rasti, ki
     je bila višja od pričakovane ter je od leta 2005 presegla 6 % na leto, ter omejitve odhodkov.
     Javnofinančni odhodki so se postopoma zmanjševali kot odstotek BDP s 45 % leta 2004 na
     42,4 % leta 2007. To je delno posledica za 2 % BDP zmanjšane javne porabe in tudi vse
     nižjih stroškov v zvezi s konsolidacijo bančnega sektorja7.

     6
             Pismo z dne 10. aprila 2008, ki ga je češki finančni minister naslovil na komisarja za gospodarske in
             monetarne zadeve.
     7
             V privatizaciji bančnega sektorja je češka vlada krila večino stroškov v zvezi z neuspešnimi posojili,
             zlasti z oblikovanjem češke agencije za konsolidacijo. Sčasoma se je delež teh sredstev zmanjšal.

SL                                                        3                                                           SL
 ---pagebreak---      Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po obvestilu Češke republike
     pred 1. aprilom 20088,9, je javnofinančni primanjkljaj leta 2007 znašal 1,6 % BDP10, kar je
     precej pod ciljem 4 % BDP, zastavljenim v posodobitvi konvergenčnega programa iz marca
     2007. Prihodki so bili za 0,8 % BDP večji od predvidevanj v konvergenčnem programu iz
     marca 2007, javnofinančni odhodki pa so bili manjši za 1,8 % BDP. Zdi se, da boljši rezultati
     v primerjavi s pričakovanimi odražajo predvsem omejevanje socialnih izdatkov, ki naj bi se
     po predvidevanjih povečali za približno 1 % BDP. Omejeni so bili tudi drugi elementi javne
     porabe, vključno s plačami za zaposlene in vmesno porabo. Poleg tega je rast dosegla 6,5 %
     BDP v primerjavi s pričakovanimi 4,9 % BDP v konvergenčnem programu iz marca 2007,
     elastičnost davkov pa je bila boljša od pričakovane.

     Na prihodke in odhodke je pozitivno vplivalo povečanje zaposlenosti, ki je bilo večje od
     pričakovanega. Socialni prispevki so se kot odstotek BDP povečali bolj, kot je bilo
     pričakovano, povišanje socialnih transferjev pa je bilo zanemarljivo.

     V primerjavi z letom 2006 se je glavni primanjkljaj zmanjšal za 1,1 % BDP, od tega se lahko
     približno ena polovica pripiše sprejetim ukrepom, kar je razvidno iz izboljšanja v strukturnem
     saldu, druga polovica pa močnejši rasti. Skupni odhodki so se zmanjšali za 1,2 % BDP,
     medtem ko so se skupni prihodki zmanjšali za 0,2 % BDP. Izboljšanje v letu 2007 pomeni
     preseganje izpolnitve priporočila Sveta, naj Češka republika „še naprej omejuje proračunsko
     poslabšanje“, ki se je takrat predvidevalo za leto 2007.

     Splošno zmanjšanje javnofinančnih odhodkov se odraža v povečanju obsega rezervnih
     skladov, ki so se po ocenah povečali na 2,75 % BDP (s približno 2 % leta 2006), od tega je
     približno 0,75 % BDP odhodkov, povezanih z neevropskimi sredstvi, ki pomenijo odložene
     odhodke, ki lahko povečajo prihodnje primanjkljaje. Preostala 2 % sta povezana s sredstvi EU
     in pokrita s prihodki.

     V strukturnem smislu se je primanjkljaj zmanjšal z 2,9 % BDP leta 2006 na 2,3 % BDP leta
     2007, kar je posledica nadaljnjih omejitev javnofinančnih odhodkov, vključno s plačami v
     javnem sektorju.

     3.      PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008 IN POZNEJE

     Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo
     javnofinančni primanjkljaj še naprej zmanjševal in leta 2008 dosegel 1,4 % BDP, nato pa se
     bo ob nespremenjeni politiki v letu 2009 zmanjšal na 1,1 % BDP. To je posledica
     uravnoteženih ukrepov iz stabilizacijskega programa, ki je bil odobren 19. septembra 2007 in
     katerega pozitivni učinek po ocenah znaša približno 0,3 % BDP za vsako leto (glej okvir I).
     Po pričakovanjih naj bi se raven socialnih transferjev kot odstotek BDP v letih 2008 in 2009
     znižala zaradi zakonodajnih ukrepov iz stabilizacijskega programa. Konsolidacija se poleg
     zakonodajnih ukrepov opira tudi na nadaljnjo omejitev plač v javnem sektorju in zmanjšanje

     8
            Sporočilo za javnost Eurostata št. 54/2008 z dne 18. aprila 2008.
     9
            V skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93.
     10
            Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v
            spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU so popravki običajno sorazmerno majhni in v
            povprečju zanemarljivo večji od nič. Za Češko republiko je glede na razliko med zdaj sporočenim
            primanjkljajem za leto 2007 in referenčno vrednostjo primanjkljaja malo verjetno, da bi morebitni
            prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili nad stopnjo 3 % BDP.

SL                                                     4                                                        SL
 ---pagebreak---      javne porabe kot odstotka BDP. Prihodki naj bi ostali stabilni kot odstotek BDP, čeprav je
     napovedovanje oteženo zaradi različnih davčnih ukrepov, ki se pojavljajo v istem času.
     Spomladanske napovedi služb Komisije glede primanjkljaja so skladne z načrtovanim
     primanjkljajem, navedenim v spomladanskem obvestilu (1,5 % BDP).

     Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo strukturni
     saldo izboljšal z –2,25 % BDP leta 2007 na približno –2 % BDP leta 2008. To izboljšanje je
     manjše od priporočila Sveta (najmanj 0,75 % BDP) zaradi mnogo boljšega glavnega
     primanjkljaja leta 2007, ki je bil podprt s strukturnim izboljšanjem v letu 2007 za približno
     0,5 % BDP, kar ni bilo predvideno v času, ko je bilo predloženo priporočilo.
     Srednjeročni cilj za Češko republiko je strukturni primanjkljaj do 1 % BDP, ki naj bi bil po
     zadnjem konvergenčnem programu, predloženem novembra 2007, dosežen do leta 2012. Svet
     je v mnenju z dne 4. marca 2008 o programu11 pozval Češko republiko, naj „izkoristi močno
     gospodarsko rast s še dodatno pospešitvijo prilagoditve, tako da bo čim prej dosegla
     varnostno rezervo za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti, in pospeši uresničevanje
     srednjeročnega cilja najpozneje do leta 2012“.

          Okvir I: Povzetek ukrepov iz stabilizacijskega programa, odobrenega septembra 2007
      Stabilizacijski program je skupno davčno obremenitev preusmeril z neposredne na posredno
      obdavčitev. Dne 1. januarja 2008 je bila uvedena 15-odstotna enotna davčna stopnja za
      dohodnino na razširjeni davčni osnovi, za katero se načrtuje dodatno znižanje na 12,5 % v
      letu 2009. Od 1. januarja 2008 se je davčna stopnja za davek od dohodkov pravnih oseb
      znižala s 24 % na 21 % in se bo do leta 2010 še znižala na 19 %. Posredno obdavčenje se je
      zvišalo zaradi povišanja nižje stopnje DDV s 5 % na 9 %, povišanja trošarin in uvedbe
      okoljskega davka na električno energijo, zemeljski plin in trdna goriva. Določena je bila tudi
      zgornja meja za najvišjo stopnjo socialnih prispevkov, zaradi česar se bodo zmanjšali
      prihodki.

      S stabilizacijskim programom je bila uvedena nova zakonodaja, in ta naj bi zmanjšala
      odhodke predvsem na področju socialnih nadomestil, vključno z otroškimi dodatki,
      socialnimi prejemki, starševskimi dodatki, nadomestili za porodniški dopust, rejninami,
      dodatki za šolske potrebščine in pogrebninami. Poleg fiksnih znižanj se večina socialnih
      prejemkov ni več indeksirala z osnovo za življenjski minimum, ki jo je vlada spremenila po
      lastni presoji. S stabilizacijskim programom je bilo uvedeno tudi zaračunavanje
      zdravstvenih storitev od januarja 2008, to pa vključuje pristojbine za posvet z zdravnikom,
      zdravila na recept in bolnišnično zdravljenje. Te spremembe imajo po ocenah manjši
      pozitivni učinek na javnofinančne prihodke, ker se ustvarja dodatni dohodek in zmanjšuje
      odhodek z zmanjševanjem zahtev.

     11
             UL C 74, 20.3.2008, str. 24.

SL                                                  5                                                  SL
 ---pagebreak---      Vlada je 23. januarja 2008 vložila predlog za vračilo zaplenjenega premoženja cerkvam (glej
     okvir II). Ko bo češki parlament predlog odobril, bo finančno nadomestilo evidentirano kot
     enkratni odhodek, ki povečuje primanjkljaj v višini 2,2 % BDP, in sicer v letu, v katerem je
     priznana odgovornost vlade, čeprav se bo najpomembnejše plačilo odlagalo skozi zelo dolgo
     obdobje 60 let. Ta transakcija ni bila upoštevana v spomladanski napovedi služb Komisije za
     leto 2008, ki je temeljila na predpostavki nespremenjene politike, saj ni bilo jasno, ali in kdaj
     bo parlament sprejel vladni predlog. Transakcija prav tako ni bila upoštevana v napovedih
     konvergenčnega programa. Če bi predlog začel veljati leta 2008 ali 2009, bi javnofinančni
     primanjkljaj (vključno s to transakcijo) po sedanjih predvidevanjih začasno presegel 3 % BDP
     v zadevnem letu.

      Okvir II: Češki predlog za vračilo zaplenjenega cerkvenega premoženja
      Češka vlada je 23. januarja 2008 parlamentu predstavila predlog za vračilo cerkvenega
      premoženja, zaplenjenega med letoma 1948 in 1990. Predvidena sta dva načina vračila:
      povračilo v naravi in finančno nadomestilo, kadar povračilo v naravi ni več mogoče. Kar
      zadeva finančno nadomestilo, bodo cerkve v skladu s predlogom od vlade prejele 60 letnih
      denarnih obrokov v višini 4 274,9 milijona CZK (0,1 % BDP za leto 2008). Ob letni 4,85-
      odstotni obrestni meri to znaša 83,0 milijarde CZK glavnice (2,2 % BDP za leto 2008) in
      173,5 milijarde CZK obresti12.
      Češki statistični urad je Eurostat zaprosil za pojasnitev ustreznih računovodskih posledic
      predloga. Eurostat je pojasnil, da povračila v naravi nimajo nikakršnega vpliva na
      javnofinančni primanjkljaj. Kadar je vrnjeno premoženje enako premoženju, ki je bilo v
      preteklosti zaseženo, se transakcija evidentira v ESR kot druge spremembe v obsegu, ki
      nimajo neposrednega vpliva na bilanco javnofinančnih prihodkov in odhodkov. Kadar
      vrnjeno premoženje ni enako, se povračilo knjiži kot plačani kapitalski transfer, izravnan z
      negativno naložbo.
      Kar zadeva finančno nadomestilo, pa je Eurostat pojasnil, da je treba v skladu z njegovo
      razlago računovodskih pravil ESR glavnico knjižiti kot javnofinančni odhodek, kadar je
      odobren pravni predpis, in ne kadar se izvedejo denarna plačila. Obresti se knjižijo kot
      javnofinančni odhodek skozi naslednjih 60 let. Eurostat je tudi pojasnil, da se neporavnana
      obveznost do cerkva knjiži med obveznosti13.
      Zato bo v letu, v katerem bo češki parlament sprejel zakon in bo ta začel veljati,
      javnofinančni proračun Češke republike zajemal zelo veliko enkratno transakcijo v višini
      2,2 % BDP, ki bo vplivala na povečanje primanjkljaja. Dejstvo, da se bo obveznost do
      cerkva knjižila med obveznosti, pomeni, da se ta ne bo obravnavala kot javni dolg v smislu
      Uredbe (ES) št. 3605/93. Ko bo odhodek vknjižen, bo prilagoditev stanj in tokov zajemala
      izjemno veliko negativno obračunsko razliko, ki se bo postopoma izravnala v 60 letih.

     12
            Po informacijah, ki so jih predložili češki organi, dogovor o nadomestilu vključuje tudi postopno
            ukinitev državne podpore cerkvam (na primer plačevanje plač duhovnikom). Ta državna podpora znaša
            1 406 milijonov CZK (0,04 % BDP leta 2008).
     13
            Pismo Eurostata z dne 14. marca 2008 s predhodnim nasvetom češkemu statističnemu uradu je na voljo
            na                                                                                naslovu:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF

SL                                                      6                                                        SL
 ---pagebreak---      4.       GIBANJE IN NAPOVED DOLGA

     Kljub precejšnjim javnofinančnim primanjkljajem od leta 2004 je bilo povišanje ravni dolga
     precej omejeno. Zaradi rekordne rasti od leta 2005 in precejšnjega zmanjšanja
     javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 v primerjavi z letom 2006 se je raven javnega
     dolga znižala s 30,4 % BDP leta 2004 na 28,7 % BDP leta 2007.

     Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo delež
     dolga zaradi stalne proračunske konsolidacije in trajnostne makroekonomske rasti še naprej
     zmanjševal in bo leta 2009 znašal manj kot 28 % BDP.

     5.       SKLEPI

     Kljub pričakovani močni fiskalni ekspanziji leta 2007 se je javnofinančni saldo izboljšal z –
     2,7 % BDP leta 2006 na –1,6 % BDP leta 2007. To je bila delno posledica zmanjšanja
     odhodkov in tudi večje rasti. Strukturni saldo, to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in
     drugih začasnih ukrepov, se je leta 2007 izboljšal za približno 0,5 % BDP.

     Češka vlada je uvedla sklop zakonodajnih ukrepov, ki začnejo veljati leta 2008 in katerih
     namen je konsolidacija javnih financ v letih 2008 in 2009, vključno z omejitvijo socialnih
     izdatkov in uvedbo zaračunavanja zdravstvenih storitev, kar bo imelo pozitiven čisti učinek na
     javne finance. Skupaj s stalnimi omejitvami odhodkov in tesnim spremljanjem vpliva
     različnih davčnih ukrepov, izvedenih v letu 2008, na prihodke naj bi ti ukrepi prispevali k
     dodatnemu zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja. Glede na spomladansko napoved služb
     Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo glavni primanjkljaj še naprej zmanjševal in bo
     leta 2008 dosegel 1,4 % BDP, ob nespremenjeni politiki pa naj bi leta 2009 znašal 1,1 %
     BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod zgornjo mejo
     3 % BDP.

     Javnofinančni dolg se je zmanjšal z 29,4 % BDP leta 2006 na 28,7 % leta 2007, kar je precej
     pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za
     leto 2008 se pričakuje, da se bo delež dolga še naprej zmanjševal in bo leta 2009 znašal manj
     kot 28 % BDP (ob nespremenjeni politiki).

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen. V skladu s
     tem Komisija Svetu priporoča, naj razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega
     primanjkljaja v Češki republiki.

SL                                                   7                                                    SL
 ---pagebreak---      Tabela 2: Proračunski razvoj v obdobju 2003–2009
                                                2003 2004 2005 2006           2007         2008              2009
                                                                                (2)          (2)   COM
                                                                             COM KP COM KP               (3)    KP (2)
     % BDP, razen če ni navedeno drugače
     Javnofinančni saldo                           –6,6 –3,0 –3,6 –2,7 –1,6 –3,4 –1,4 –2,9 –1,1 –2,6
     - Skupaj prihodki                             40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
     - Skupaj odhodki                              47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
       Od tega: - odhodki za obresti                1,2 1,2 1,2         1,1    1,2   1,2   1,1   1,3   1,1     1,2
                  - bruto naložbe v osnovna 4,5 4,8
                                                                                4,9     5,4
                  sredstva                                      4,9     5,0    4,8   5,1   4,8   5,3
     Primarni saldo                                –5,5 –1,8 –2,4 –1,5 –0,4 –2,3 –0,3 –1,7             0,0     –1,3
     Enkratni in začasni ukrepi                     0,0 –0,7 –1,1 –0,2 0,0           0,0   0,0   0,0   0,0      0,0
     Strukturni saldo (1)                          –5,5 –1,3 –2,1 –2,9 –2,3 –4,1 –1,9 –3,4 –1,5 –2,8
     Strukturni primarni saldo (2)                 –4,4 –0,1 –1,0 –1,7 –1,2 –2,9 –0,8 –2,2 –0,4 –1,6
     Bruto javni dolg                              30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
     Pm       realna rast BDP (%)                   3,6 4,5 6,4         6,4    6,5   5,9   4,7   5,0   5,0     5,1
     Pm       proizvodna vrzel                     –3,0 –2,6 –0,8 0,8          2,0   1,8   1,4   1,4   1,1      0,7
     (1)
               Ciklično prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.
     (2)
               Ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih
               izračunale službe Komisije na podlagi informacij v programu.
     (3)
               Ob nespremenjeni politiki.
     Vira: Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2008 (COM) in posodobitev konvergenčnega programa iz
     novembra 2007 (KP).

SL                                                         8                                                             SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                             ODLOČBA SVETA

                             o razveljavitvi Odločbe 2005/184/ES o obstoju
                              čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Z Odločbo Sveta 2005/185/ES14, ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom
            104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Češki republiki obstaja čezmerni
            primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 12,9 %
            BDP (5,9 % BDP brez večjega enkratnega posla v zvezi s pripisanimi državnimi
            garancijami), kar je precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

     (2)    Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta
            (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v
            zvezi s čezmernim primanjkljajem15 po priporočilu Komisije predložil priporočilo,
            naslovljeno na Češko republiko, v skladu s katerim mora Češka republika odpraviti
            stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo
            objavljeno.

     (3)    Glede na napovedani precejšnji odmik od zadanega proračunskega cilja v letu 2007 in
            nadaljnje preseganje referenčne vrednosti primanjkljaja v letu 2008 je Svet 10. julija
            2007 na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(8) sprejel odločbo, da se
            ukrepi, ki jih je sprejela Češka republika, ne zdijo zadostni, da bi se do leta 2008 lahko
            popravil čezmerni primanjkljaj16. Svet je 10. oktobra 2007 na podlagi priporočila
            Komisije izdal novo priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem je Češki
            republiki priporočil, naj v letu 2007 še naprej omejuje proračunsko poslabšanje, in
            vnovič potrdil, da je treba čezmerni primanjkljaj odpraviti najpozneje do konca leta
            2008, pri čemer je določil 9. april 2008 kot rok, do katerega morajo češki organi
            sprejeti učinkovite ukrepe. Svet je na podlagi razpoložljivih napovedi češke organe
            pozval, naj zagotovijo izboljšanje strukturnega salda (to je ciklično prilagojenega salda
            brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za najmanj 0,75 % BDP leta 2008 v
            primerjavi z letom 2007.

     14
            UL L 62, 9.3.2005, str. 20.
     15
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     16
            UL L 260, 5.10.2007, str. 13.

SL                                                      9                                                          SL
 ---pagebreak---      (4)   V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
           primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po
           mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     (5)   V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
           Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo na
           podlagi uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih
           primanjkljajih in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1.
           aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22.
           novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
           ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti17.

     (6)   Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Češke republike pred 1. aprilom 2008
           zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in
           spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje
           ugotovitve:

            –      javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z 2,7 % BDP leta 2006 na 1,6 % BDP
                   leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. To je primerljivo s
                   ciljem 4 % BDP, zastavljenim v konvergenčnem programu iz marca 2007;

            –      medtem ko so davčni prihodki presegli pričakovanja zaradi gospodarske rasti,
                   ki je bila večja od pričakovane, je bilo zmanjšanje primanjkljaja leta 2007 tudi
                   posledica omejitve izdatkov, zlasti pri plačah v javnem sektorju in javni porabi.
                   Zmanjšanja odhodkov so večinoma trajna. Izboljšanje strukturnega salda (to je
                   ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta
                   2007 po ocenah znaša malo več kot 0,5 % BDP;

            –      glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da
                   se bo v letu 2008 primanjkljaj še naprej zmanjševal in dosegel 1,4 % BDP, k
                   čemur bodo prispevali dodatni ukrepi za zmanjšanje odhodkov, zakonodajni
                   ukrepi za zmanjšanje socialnih izdatkov in uvedba delnega zaračunavanja
                   zdravstvenih storitev. Prihodek kot odstotek BDP naj bi ostal na splošno
                   nespremenjen zaradi različnih davčnih ukrepov, uvedenih v letu 2008.
                   Spomladanska napoved je skladna s ciljnim primanjkljajem v višini 1,5 % BDP
                   v finančnem obvestilu iz aprila. Za leto 2009 je v spomladanski napovedi ob
                   nespremenjeni politiki predvideno dodatno zmanjšanje primanjkljaja na 1,1 %
                   BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod
                   zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal za skoraj
                   0,5 odstotne točke BDP v letu 2008, ob nespremenjeni politiki pa še v letu
                   2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za
                   proračunsko stanje, ki je za Češko republiko strukturni primanjkljaj v višini
                   1 % BDP, ki ga je na podlagi posodobitve konvergenčnega programa iz
                   novembra 2007 treba doseči do leta 2012;

     17
           UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
           (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

SL                                                     10                                                         SL
 ---pagebreak---              –     javni dolg bo ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Leta 2007 se
                   je zmanjšal z 29,4 % BDP leta 2006 na 28,7 %. Glede na spomladansko
                   napoved za leto 2008 se pričakuje, da se bo delež dolga še naprej zmanjševal in
                   bo konec leta 2009 znašal manj kot 28 % BDP (ob nespremenjeni politiki).

     (7)    Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato je
            treba Odločbo 2005/185/ES razveljaviti –

     SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                 Člen 1

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen.

                                                 Člen 2

     Odločba 2005/185/ES se razveljavi.

                                                 Člen 3

     Ta odločba je naslovljena na Češko republiko.

     V,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

SL                                                 11                                                SL


|

52011PC0115

/* KOM/2011/0115 končno  */  Priporočilo SKLEP SVETA o imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2015 v Češki republiki

	[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |Bruselj, 14.3.2011COM(2011) 115 konč.PriporočiloSKLEP SVETAo imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2015 v Češki republikiENOBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019[1] določa postopek imenovanja evropskih prestolnic kulture. V skladu s členom 2 tega sklepa bosta od leta 2009 dalje vsako leto dve mesti iz dveh držav članic imenovani za evropski prestolnici kulture v skladu z vrstnim redom iz Priloge k Sklepu. Leta 2015 sta do organizacije tega dogodka upravičeni Belgija in Češka republika.Imenovanje evropskih prestolnic kulture leta 2015 poteka po naslednjem postopku.Zadevni državi članici objavita razpis za oddajo prijav najpozneje šest let pred dogodkom. Izborni svet, ki ga sestavlja 13 neodvisnih strokovnjakov s področja kulture, se sestane na predizbornem sestanku najpozneje pet let pred dogodkom. Izborni svet prejete prijave oceni po merilih iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES in določi seznam mest v ožjem izboru, ki jih je treba dodatno oceniti, potem ko dopolnijo svoje prijave.Devet mesecev po predizbornem sestanku vsaka izmed upravičenih držav članic skliče sestanek izbirnega sveta zaradi končnega izbora. Po obširni oceni mest v ožjem izboru na podlagi meril, določenih za to akcijo, svet priporoči eno mesto v vsaki upravičeni državi članici za naziv.Na podlagi teh priporočil državi članici predlagata po eno mesto za evropsko prestolnico kulture in o tem najpozneje štiri leta pred predvidenim začetkom dogodka obvestita Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.Evropski parlament lahko Komisiji pošlje svoje mnenje najpozneje tri mesece po prejemu predlogov za imenovanje.Svet na podlagi priporočila Komisije uradno določi predlagani mesti za leto, za katerega sta bili predlagani.V Češki republiki so prijavo za evropsko prestolnico kulture vložila tri mesta: Hradec Králové, Ostrava in Plzeň.Na koncu dvofaznega izbornega postopka je bilo ugotovljeno, da projekt mesta Plzeň najbolje izpolnjuje cilje in merila dogodka iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES.Zato je izborni svet v svojem poročilu iz septembra 2010 priporočil, da je gostitelj tega dogodka v Češki republiki za leto 2015 mesto Plzeň. Češka republika je ob koncu leta 2010 o tem imenovanju obvestila Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.Evropski parlament je v začetku januarja 2011 Komisiji poslal pozitivno mnenje.Izborni postopek v Belgiji se je zaključil pomladi 2010, Mons pa je bil imenovan novembra 2010.Komisija zato v skladu s členom 9(3) Sklepa št. 1622/2006/ES Svetu predaja priloženo priporočilo za uradno imenovanje mesta Plzeň v Češki republiki za dogodek evropska prestolnica kulture za leto 2015.PriporočiloSKLEP SVETAo imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2015 v Češki republikiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek evropska prestolnica kulture za leta 2007 do 2019[2] in zlasti člena 9(3) Sklepa,ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,ob upoštevanju poročila izbornega sveta iz septembra 2010 o izbornem postopku za evropsko prestolnico kulture v Češki republiki,ob upoštevanju naslednjega:ob upoštevanju, da so v celoti izpolnjena merila iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES –SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Za „evropsko prestolnico kulture 2015“ je imenovan Plzeň v Češki republiki.Člen 2Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .V […],Za SvetPredsednik [1] UL L 304, 3.11.2006, str. 1.[2] UL L 304, 3.11.2006, str. 1.