               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 510 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Franciji
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Francije na splošno v skladu s priporočili glede javnih financ, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti. Vendar je menila, da nekateri ukrepi niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju, ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Francija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Francije znašal 9,2 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 115,7 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala -6,2 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,3 % ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Francija je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 17,4 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Francije, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leti 2021 in 2022 previden. V programu stabilnosti je za leto 2021 napovedana rast BDP v višini 5 %, za leto 2022 pa 4 %, medtem ko Komisija pričakuje, da se bo BDP v istih letih povečal za 5,7 % oziroma 4,2 %. Za leto 2021 je višja rast, ki jo pričakuje Komisija, posledica večjega prispevka domače rasti in neto izvoza kot v programu. Natančneje, Komisija predvideva manj dinamično zasebno potrošnjo, medtem ko pričakuje, da se bodo naložbe in izvoz povečevali hitreje kot v makroekonomskem scenariju iz programa stabilnosti. Za leto 2022 je višja rast, ki jo napoveduje Komisija, predvsem posledica večjega prispevka neto izvoza k rasti, medtem ko naj bi bil skupni prispevek domačega povpraševanja približno podoben prispevku iz programa.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država z 9,2 % BDP v letu 2020 na 9,0 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 povečal na 117,8 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –6,2 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 4,0 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (12)Francija je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost.  Ukrepi, ki jih je Francija sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Zdi se, da nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021 ter napovedala za leto 2022, niso začasni ali jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Po obdobju, ki ga zajema napoved Komisije, je v letu 2023 preostali učinek teh nezačasnih ukrepov predhodno ocenjen na približno 1 % BDP in ga večinoma sestavljajo trajno znižanje davkov na proizvodnjo, zvišanje plač javnih uslužbencev, zlasti v zdravstvenem sistemu, ter kapitalski transferji. Ti nezačasni ukrepi vključujejo tudi naložbe v višini približno 0,1 % BDP, ki naj bi podprle srednjeročno potencialno rast in s tem tudi vzdržnost.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,7 % BDP v letu 2021 in 0,9 % BDP v letu 2022. Pomladanska napoved Komisije v proračunskih projekcijah za leti 2021 in 2022 vključuje ocenjena nepovratna sredstva v višini 0,8 % oziroma 0,4 % BDP.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Francije za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 5,3 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 zmanjšal na 116,3 % BDP. Medtem ko je projekcija glede dolga v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021, je projekcija glede primanjkljaja nad napovedjo Komisije, predvsem zaradi nižjega primanjkljaja, ki ga Komisija pričakuje v letu 2021, in nekoliko manj ugodnega makroekonomskega scenarija iz programa.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena nevtralno
                  11
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane javne naložbe naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Fiskalne strukturne reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 4,4 % v letu 2023 na 3,9 % v letu 2024, 3,5 % v letu 2025 in 3,2 % v letu 2026. Primanjkljaj sektorja država naj ne bi več presegal 3 % BDP v letu 2027, ko bo dosegel 2,8 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 0,4 % BDP. Program ne vključuje informacij, potrebnih za oceno prispevkov odhodkov, ki jih financira EU, nacionalno financiranih naložb in nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k splošni fiskalni naravnanosti.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 2,25 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Francije.

               (18)Delež dolga sektorja država naj bi se po pričakovanjih povečal s 117,2 % BDP v letu 2023 na 118,0 % v letu 2024 in na 118,3 % v letu 2025, potem pa naj bi se zmanjšal na 118,2 % v letu 2026 in na 117,7 % v letu 2027. Zaradi visokega deleža dolga, ki naj bi se sčasoma zgolj postopno zniževal, se Francija glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga sooča z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (19)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Francije na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA FRANCIJI, NAJ:

               1.v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko; ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 62).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf.

                     (7)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Priloga s statističnimi podpornimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 503 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Češki priporočil
                  5
               , naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  6
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (4)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  7
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (5)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  8
               .

               (6)Češka je 30. aprila 2021 predložila konvergenčni program za leto 2021 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (7)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Češke znašal 6,2 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 38,1 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala –6,4 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 4,6 % ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Češka je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 6,2 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Češke, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

               (8)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2021 realističen in za leto 2022 previden. Projekcije Komisije v smislu realne rasti BDP so za leto 2021 nekoliko bolj optimistične (3,4 % v primerjavi s 3,1 % iz konvergenčnega programa) in bolj optimistične za leto 2022 (4,4 % v primerjavi s 3,7 % iz konvergenčnega programa), saj Komisija pričakuje večjo rast zasebne potrošnje v letu 2021 in večje bruto investicije v osnovna sredstva v letu 2022.

               (9)Vlada v konvergenčnem programu za leto 2021 načrtuje povečanje primanjkljaja sektorja država s 6,2 % BDP v letu 2020 na 8,8 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 povečal na 44,8 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –9,0 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 6,5 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (10)Češka je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Češka sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Zdi se, da nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso začasni ali jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Po obdobju, ki ga zajema napoved Komisije, je v letu 2023 preostali učinek teh nezačasnih ukrepov predhodno ocenjen na približno 2 % BDP, k njemu pa največ prispevajo znižanja prihodkov od dohodnine z učinkom v višini 1,9 % BDP.

               (11)V konvergenčnem programu za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,3 % BDP v letu 2021, 0,7 % BDP v letu 2022 in 0,7 % v letu 2023. Proračunske projekcije iz pomladanske napovedi Komisije vključujejo ta nepovratna sredstva.

               (12)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  9
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (13)V skladu s konvergenčnim programom Češke za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 5,9 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021, in zaradi gospodarskega okrevanja. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 povečal na 48,2 % BDP. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –0,2 % BDP
                  10
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP
                  11
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli nevtralen učinek.

               (14)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (15)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 5,4 % BDP v letu 2023 na 5,2 % BDP v letu 2024. Za primanjkljaj sektorja država se ne načrtuje, da se bo v obdobju, ki ga zajema program, ponovno znižal pod 3 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na +1,2 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,8 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 4,25 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Češke.

               (16)Delež dolga sektorja država naj bi se glede na konvergenčni program povečal z 51,5 % BDP v letu 2023 na 54,6 % BDP v letu 2024. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Češka srednjeročno soočala s srednjimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (17)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil konvergenčni program za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Češke na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA ČEŠKI, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 15).

                     (6)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (9)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (10)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (11)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Danski
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  6
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (4)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  7
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (5)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  8
               .

               (6)Danska je 29. aprila 2021 predložila svoj konvergenčni program za leto 2021 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (7)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Danske znašal 1,1 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 42,2 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala 5,1 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 2,8 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Danska je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 28,4 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Danske, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja izpolnjeno.

               (8)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije konvergenčnega programa, je za leto 2021 previden in za leto 2022 realističen. V konvergenčnem programu za leto 2021 je napovedano, da bo realni BDP leta 2021 zrasel za 2,1 %, leta 2022 pa za 3,8 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021 pričakuje realna rast BDP za 2,9 % leta 2021 in za 3,5 % leta 2022. Najpomembnejše razlike so povezane s predpostavkami glede razvoja pandemije COVID-19 in s tem povezanih omejitev v letu 2021.

               (9)Vlada v konvergenčnem programu za leto 2021 načrtuje povečanje primanjkljaja sektorja država z –1,1 % BDP v letu 2020 na –3,3 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 zmanjšal na 40,7 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –3,2 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 1,2 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021 je napovedan nižji primanjkljaj v letu 2021, kar odraža trdnejši makroekonomski scenarij in bolj optimistično napoved prihodkov iz davka na donos pokojninskih skladov.

               (10)Danska je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Danska sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi.

               (11)V konvergenčnem programu za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,2 % BDP v letu 2021, 0,2 % BDP v letu 2022, 0,1 % BDP v letu 2023, 0,1 % BDP v letu 2024 in 0,03 % BDP v letu 2025. Proračunske projekcije iz pomladanske napovedi Komisije vključujejo ta nepovratna sredstva.

               (12)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  9
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (13)V skladu s konvergenčnim programom Danske za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 0,9 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 povečal na 41,3 % BDP. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na +1,6 % BDP
                  10
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi ostal nespremenjen. Prispevek nacionalno financiranih naložb bo predvidoma nevtralen
                  11
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 1,0 odstotne točke BDP.

               (14)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (15)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal z 0,7 % BDP v letu 2023 na 0,6 % BDP v letu 2024 in v letu 2025 dosegel ravnotežje.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 0,2 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli nevtralen učinek.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 3,50 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Danske.

               (16)Delež dolga sektorja država naj bi se glede na konvergenčni program zmanjšal z 41,6 % BDP v letu 2023 na 41,3 % BDP v letu 2024. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Danska srednjeročno soočala z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (17)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil konvergenčni program za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Danske na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA DANSKI, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 22).

                     (6)

                     UL
                      L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (9)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (10)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (11)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               To priporočilo se nanaša na sklep o pooblastitvi Komisije, da v imenu Unije sodeluje v pogajanjih za delni pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu
                  1
               , ki se jih je pod vodstvom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj odločil začeti Mednarodni svet za kakav.

               1.OZADJE PREDLOGA

               Pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010

                  Evropska unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kakavu
                     2
                  .

                  Cilj Mednarodnega sporazuma o kakavu je zagotoviti okrepljeno mednarodno sodelovanje v zvezi s kakavom in povezanimi vprašanji na svetovnem trgu, oblikovati forum za medvladna posvetovanja o kakavu in načinih za izboljšanje svetovnega sektorja kakava, poenostaviti trgovanje z zbiranjem in širjenjem informacij o dogajanju na svetovnem trgu kakava ter spodbujati vse večje povpraševanje po kakavu.

                  Mednarodni sporazum o kakavu je začel veljati 1. oktobra 2012 za obdobje desetih let do 30. septembra 2022.

                  V skladu s členom 7 Mednarodnega sporazuma o kakavu je Mednarodni svet za kakav pristojni organ za izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje določb Mednarodnega sporazuma o kakavu. Člen 12 Mednarodnega sporazuma o kakavu določa, da se vsi sklepi Mednarodnega sveta za kakav načeloma sprejemajo s soglasjem, razen če Mednarodni sporazum o kakavu ne določa drugače. Če soglasja ni, se sklepi sprejmejo s posebnim glasovanjem.

                  V skladu s členom 10 Mednarodnega sporazuma o kakavu imajo članice Mednarodne organizacije za kakav skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica Mednarodne organizacije za kakav ima določeno število glasov, ki se vsako leto prilagodi po vnaprej določenih merilih iz Mednarodnega sporazuma o kakavu. Na podlagi Sporazuma in zlasti razdelitve glasov med članicami je določen tudi prispevek članice. V proračun Mednarodne organizacije za kakav zdaj zdaleč največ prispeva Unija.

                  Mednarodni svet za kakav je začel pogajanja, da bi se lahko odločil o morebitnem podaljšanju veljavnosti Mednarodnega sporazuma o kakavu pred sedanjim rokom. Ta pogajanja bodo prava priložnost za delni pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu s poudarkom na njegovi posodobitvi in poenostavitvi.

                  Smernice Komisije o priporočenih spremembah so navedene v Prilogi.

                  Reforma Mednarodne organizacije za kakav, s katero bi se njene prakse bolj približale praksam, ki jih Unija spodbuja v drugih mednarodnih odborih za primarne proizvode, in razvoju na svetovnem trgu kakava od leta 2010, je nedvomno v interesu Unije. To je bilo redno poudarjeno na zadnjih zasedanjih Mednarodnega sveta za kakav v letih 2019–2020, na katerih so sodelovale tudi države članice EU.

                  Splošni namen Mednarodne organizacije za kakav, kakor je opisan v členu 1 Sporazuma, naj se ne bi spremenil.

                  V revidiranem Mednarodnem sporazumu o kakavu je treba predlagati dve glavni spremembi:

               ·zagotovitev, da si bodo članice po najboljših močeh prizadevale za uresničitev trajnostnega gospodarstva kakava ob upoštevanju načel trajnostnega razvoja, ki jih med drugim vsebuje agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejeta v New Yorku leta 2015;

               ·dogovor, da revidirani Mednarodni sporazum o kakavu ostane v veljavi, dokler ga Svet ne prekine.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               Pravna podlaga

                  Člen 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se odobri začetek pogajanj in imenuje pogajalca ali vodjo pogajalske skupine Unije glede na predmet predvidenega sporazuma. V skladu s členom 218(4) PDEU da Svet pogajalcu smernice in določi poseben odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

               Uporaba v obravnavanem primeru

                  Predvidene pogajalske smernice bi morale pogajalcu v imenu Unije omogočiti doseganje splošnih ciljev, kakor so določeni točki 1. Opisane so v Prilogi.

                  Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(3) in (4) PDEU.

               Zaključek

                  Pravna podlaga za predlagani sklep bi moral biti člen 218(3) in (4) PDEU.

               Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kakavu, v Mednarodnem svetu za kakav jo zastopa Komisija. Države članice niso ločena pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kakavu. Pogajanja Unije o delnem pregledu Mednarodnega sporazuma o kakavu so v izključni pristojnosti Unije.

               Sorazmernost

                  Pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu, da bi se izboljšala pogodba, ki bi privedla do posodobitve Sporazuma, je v interesu Unije. Sodelovanje Unije v Mednarodni organizaciji za kakav trenutno koristi tako Uniji kot ostalim državam članicam Mednarodne organizacije za kakav. Pričakuje se, da se bo s posodobitvijo Sporazuma povečalo zanimanje za Mednarodno organizacijo za kakav, kar bi lahko privabilo nove članice in povečalo pomen njenega dela.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

               Posvetovanja z deležniki

                  Unija je članica Mednarodne organizacije za kakav in njeno članstvo sektor kakava v Uniji in večina držav članic EU od leta 2010 na splošno podpira. Posvetovanja z deležniki o postopku, katerega edini namen je nadaljevanje članstva Unije v Mednarodni organizaciji za kakav, se ne zdijo potrebna, čeprav bi bila v skladu s pravili, ki veljajo za druge mednarodne organe za primarne proizvode, katerih članica je EU.

               Ocena učinka

                  Celovita ocena učinka ni potrebna, ker ni verjetno, da bi ukrep lahko imel znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke. Z uspešno spremembo Mednarodnega sporazuma o kakavu bi se reformiralo upravljanje, kar se šteje za ključno izhodišče za posodobitev Mednarodnega sporazuma o kakavu in bi moralo privesti tudi k dejavnejšemu sodelovanju članic Mednarodne organizacije za kakav znotraj te organizacije.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Začetek pogajanj ne vpliva na proračun.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti

               člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010
                  3
                in članica Mednarodne organizacije za kakav
                  4
               .

               (2)V skladu s členom 7 Mednarodnega sporazuma o kakavu Mednarodni svet za kakav izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje določb Mednarodnega sporazuma o kakavu. V skladu s členom 12 Mednarodnega sporazuma o kakavu se vsi sklepi Mednarodnega sveta za kakav načeloma sprejemajo s soglasjem. Če soglasja ni, se sklepi sprejmejo s posebnim glasovanjem.

               (3)V skladu s členom 10 Mednarodnega sporazuma o kakavu imajo članice Mednarodne organizacije za kakav v Mednarodnem svetu za kakav skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica ima določeno število glasov, ki se vsako leto prilagodi v skladu z merili iz člena 10 Mednarodnega sporazuma o kakavu.

               (4)Sodelovanje v mednarodnem dogovoru kakavu je ob upoštevanju pomena tega sektorja za številne države članice in za gospodarstvo evropskega sektorja kakava v interesu Unije.

               (5)Tehnična delovna skupina, sestavljena tako iz držav proizvajalk kot tudi držav izvoznic, ki so članice Mednarodne organizacije za kakav, je opravila obsežno delo, da bi predstavila konkretne predloge za spremembo Mednarodnega sporazuma o kakavu. Vse članice so bile pozvane, naj predložijo predloge za začetek te tehnične analize. EU je opravila svoj del tega tehničnega dela. Mednarodni svet za kakav mora pod vodstvom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj začeti pogajanja za delni pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu precej pred iztekom roka veljavnosti navedenega sporazuma. Vsa področja Mednarodnega sporazuma o kakavu, ki jih je treba pregledati, morajo biti predmet uradnih pogajanj. Ta pogajanja naj bi se zaključila najpozneje 30. septembra 2022, tj. do konca veljavnosti sedanjega Mednarodnega sporazuma o kakavu.

               (6)Vse spremembe, dogovorjene v teh pogajanjih, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 63 Mednarodnega sporazuma o kakavu. Na podlagi navedenega člena lahko Mednarodni svet za kakav s soglasjem ali, če soglasje ni doseženo, s posebnim glasovanjem pogodbenicam Mednarodnega sporazuma o kakavu priporoči spremembo navedenega sporazuma. Sprememba začne veljati v skladu s členom 63(1) Mednarodnega sporazuma o kakavu, ki zahteva, da določen odstotek pogodbenic uradno priglasi sprejetje. V skladu s členom 4 Mednarodnega sporazuma o kakavu bi Unija kot članica Mednarodne organizacije za kakav in pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kakavu morala imeti možnost sodelovati na pogajanjih za spremembo institucionalnega okvira Mednarodnega sporazuma o kakavu.

               (7)Zato je primerno, da se Komisijo pooblasti za začetek pogajanj za delni pregled –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o spremembah Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z Delovno skupino za primarne proizvode.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Zbirka pogodb Združenih narodov,
                  zvezek 2871
                  , str. 3.

                     (2)

                        Sklep Sveta z dne 17. maja 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in njegovem začasnem uporabljanju (UL L 259, 4.10.2011, str. 7).

                     (3)

                        Sklep Sveta z dne 17. maja 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in njegovem začasnem uporabljanju (UL L 259, 4.10.2011, str. 7).

                     (4)

                        Ustanovljena s Sporazumom o kakavu iz leta 1972. Zbirka pogodb Združenih narodov, zvezek 882, str. 67.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembiMednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010

               PRILOGA

               1.Splošne pogajalske smernice

               Predlagane spremembe

               Priporočila za spremembe Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2010, ki jih je v obdobju 2019/2020 pripravila delovna skupina za pregled Mednarodnega sporazuma o kakavu, so dobrodošla, saj sledijo ciljem, ki jih je EU predstavila v mednarodnih organih za primarne proizvode.

               Pogajalske smernice

               V skladu s predlaganimi spremembami bi se morale uporabljati naslednje splošne pogajalske smernice:

               (1)splošni namen Mednarodne organizacije za kakav, kakor je opisan v členu 1, naj se ne spremeni;

               (2)Mednarodni sporazum o kakavu bi moral biti oblikovan v skladu s splošnimi načeli trajnostnosti, da bi dosegli trajnostno gospodarstvo kakava. To vključuje:

               ·upoštevanje načel trajnostnega razvoja, ki jih med drugim vsebuje agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejeta v New Yorku leta 2015;

               ·upoštevanje Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in nacionalno določenih prispevkov pogodbenic;

               ·prizadevanje za zagotovitev ekonomske vzdržnosti proizvodnje kakava z zagotavljanjem dohodka za dostojno življenje proizvajalcem kakava, da bi imeli dostojen dohodek in dostojno življenje;

               ·prizadevanje za zagotovitev okoljske trajnostnosti proizvodnje kakava s preprečevanjem ali zaustavljanjem krčenja gozdov in degradacije naravnih virov;

               ·prizadevanje, da bo proizvodnja kakava socialno trajnostna, z zagotavljanjem spoštovanja človekovih pravic in izkoreninjanjem dela otrok;

               ·ter uporabo načel trajnostnega razvoja vzdolž celotne vrednostne verige;

               (3)Mednarodni sporazum o kakavu ostane veljaven, dokler ga članice ne prekinejo.

               Podrobne pogajalske smernice

               Preambula: se morebiti spremeni.

               Preambula bi lahko vključevala ne le sklicevanje na „dostojni dohodek“, temveč tudi na „dohodek za dostojno življenje“.

               Člen 1(j): se morebiti spremeni.

               Namesto „zadostnih dohodkov“ naj se sklicuje na „dostojne dohodke“, da se zagotovi skladnost besedila z opredelitvijo „dostojnega dohodka“ iz člena 2(21).

               Člen 16(3): naj se črta.

               „Položaj izvršnega direktorja rotira med kandidatom iz članice izvoznice in kandidatom iz članice uvoznice.“

               Člen 36: se morebiti spremeni.

               „V primeru predvidenega neravnovesja lahko Svet predlaga priporočila, kako ublažiti negativne učinke neravnovesja na primarne proizvajalce. Vendar se z ukrepi ne sme onemogočati konkurenca.“

               Člen 42: se morebiti spremeni.

               Zaveza o izboljšanju življenjskih standardov in delovnih razmer je dobrodošla. Lahko bi se dodala posebna zaveza o boju proti delu otrok.

               Člen 43: se morebiti spremeni.

               Lahko bi se dodala posebna zaveza o boju proti krčenju gozdov, degradaciji gozdov in podnebnim spremembam.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj v imenu Evropske unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Ferskimi otoki o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027)

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

                  Evropska Komisija s tem priporočilom Svetu Evropske unije priporoča, naj odobri začetek pogajanj med Evropsko unijo in Ferskimi otoki o sporazumu, ki zajema sodelovanje Ferskih otokov v katerem koli programu Unije, in o pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu Unije za raziskave in inovacije Obzorje Evropa za obdobje 2021–2027.

               2.ODNOSI S FERSKIMI OTOKI

                  Formalni odnosi med EU in Ferskimi otoki trenutno temeljijo na ločenih dvostranskih sporazumih o ribištvu (1980), trgovini z blagom (1997) in sodelovanju Ferskih otokov v okvirnem programu Unije za raziskave in inovacije (2010 in 2014, pri čemer sta bila oba sporazuma časovno omejena na trajanje ustreznega okvirnega programa Unije). Ferski otoki so se leta 2010 uradno pridružili sedmemu okvirnemu programu (7. OP) in številni evropski projekti pričajo o dejavnem sodelovanju raziskovalcev in inštitutov Ferskih otokov na področjih, kot so okolje, oceanografija, podnebne spremembe, ekosistemi in upravljanje ribištva. Pridružitev Ferskih otokov osmemu okvirnemu programu (Obzorje 2020) leta 2014 je raziskovalcem, raziskovalnim inštitutom in podjetjem na Ferskih otokih omogočila popoln dostop do financiranja Unije in skupnih dejavnosti za raziskave in inovacije pod enakimi pogoji, kot so veljali za subjekte iz držav članic in drugih tretjih držav, pridruženih programu Obzorje 2020. To sodelovanje je postalo zelo pomembno za raziskovalno skupnost Ferskih otokov ter predstavlja pomemben nov in uspešen steber odnosov med Ferskimi otoki in EU. Ker so sporazumi o pridružitvi okvirnim programom Unije časovno omejeni na trajanje vsakega naslednjega programa EU, trenutno ni veljavnega mednarodnega sporazuma, ki bi urejal sodelovanje subjektov Ferskih otokov v programu Obzorje Evropa ali spodbujal sodelovanje na področju znanosti, raziskav in inovacij med raziskovalnima skupnostma EU in Ferskih otokov.

               3.OZADJE – SPORAZUM O SODELOVANJU FERSKIH OTOKOV V KATEREM KOLI PROGRAMU UNIJE IN DOLOČBE ZA POSAMEZNE PROGRAME

                  Ferski otoki so 14. maja 2020 s pismom o nameri uradno izrazili zanimanje za pridružitev programu Obzorje Evropa. Člen [16](1)(d) uredbe o programu Obzorje Evropa v zvezi s pridružitvijo tretjih držav določa, da tretje države in druga ozemlja v programu sodelujejo na podlagi sporazuma, ki zajema sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije. Ferski otoki izpolnjujejo merila za pridružitev tretjih držav okvirnemu programu Obzorje Evropa, kot so določena v uredbi o programu Obzorje Evropa, zlasti ker imajo dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij, ker so zavezani gospodarstvu s prostim trgom, ki temelji na pravilih, vključno s pošteno in pravično obravnavo pravic intelektualne lastnine, in na spoštovanju človekovih pravic, ter deluje v okolju demokratičnih institucij, ter ker dejavno spodbujajo politike za izboljšanje gospodarskega in družbenega blagostanja državljanov.

                  Za zagotovitev neprekinjenega sodelovanja Ferskih otokov z okvirnimi programi EU za raziskave in inovacije ter za vzpostavitev splošnega okvira za njihovo sodelovanje v katerem koli programu Unije se priporoča, da se odobri začetek pogajanj o sporazumu z naslednjo vsebino:

               ·splošna načela, pomembna za sodelovanje v katerem koli programu Unije, vključno s finančnimi prispevki tretje države;

               ·posebni pogoji v zvezi s pridružitvijo Ferskih otokov okvirnemu programu Obzorje Evropa v skladu s pogoji programa.

                  V predlaganem sporazumu bodo določeni splošni pogoji za morebitno sodelovanje v drugih programih Unije, ki se jih dopolni s posebnimi pogoji za posamezne programe v obliki protokolov k sporazumu, o katerih se lahko zadevni strani s pogajanji dogovorita v prihodnje, če menita, da je to v njunem skupnem interesu.

                  Kar zadeva posebne pogoje v zvezi s pridružitvijo Ferskih otokov okvirnemu programu Obzorje Evropa, bi bilo treba določiti pridružitev vsem delom programa, razen posebnega programa za raziskave na področju obrambe, vzpostavljenega z [Uredbo .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada]. Tako se bo zagotovila kontinuiteta pretekle polne pridružitve programu Obzorje 2020 in njegovemu predhodniku 7. OP (Ferski otoki so okvirnemu programu za raziskave in inovacije polno pridruženi od leta 2010). V prejšnjem okvirnem programu je bilo zaradi strukture in razsežnosti sistema raziskav in inovacij Ferskih otokov sodelovanje v instrumentih za enega upravičenca v okviru stebrov I in III (zlasti v instrumentu za MSP) omejeno, po drugi strani pa je bil znaten del prispevka EU namenjen skupnim ukrepom. To sodelovanje je bilo ocenjeno kot koristno za obe strani, s posebno dodano vrednostjo na tematskih področjih, kot so okolje, zdravje in hrana ter raziskovanje oceanov. Ferski otoki so bili izraziti neto plačniki v zadnje okvirne programe. Predlagani sporazum bo določil pravične in uravnotežene pogoje glede finančnega prispevka Ferskih otokov. Sporazum bo med drugim temeljil na izkušnjah s programom Obzorje 2020, tako kot prejšnji pridružitveni sporazum pa bo vseboval tudi klavzulo o vzajemnosti, s katero se bo, kolikor je mogoče, raziskovalcem in pravnim subjektom s sedežem v Uniji zagotovil dostop do sodelovanja v raziskovalnih in inovacijskih programih Ferskih otokov, ki so enakovredni okvirnemu programu Obzorje Evropa, v skladu s pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji Ferskih otokov.

               4.PRAVNA PODLAGA

                  Postopkovna pravna podlaga za priporočeni sklep je člen 218(3) in (4) PDEU.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj v imenu Evropske unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Ferskimi otoki o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027)

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju, da bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev sporazuma o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027) –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Evropska komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027).

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo v posvetovanju s [posebnim odborom iz člena 218(4) PDEU].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Evropsko komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu zaSKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj v imenu Evropske unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Ferskimi otoki o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027)

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA O SPORAZUMU MED Evropsko unijo in Ferskimi otoki o splošnih načelih sodelovanja Ferskih otokov v programih Unije in pridružitvi Ferskih otokov okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027)

               1.Sporazum bi moral določati pogoje sodelovanja Ferskih otokov v katerem koli programu Unije. Sporazum:

               (a)zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi tretje države, ki sodeluje v programih Unije;

               (b)določa pogoje sodelovanja v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihovih upravnih stroškov. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe;

               (c)na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s programom Unije;

               (d)jamči pravice Unije glede zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in zaščite njenih finančnih interesov.

               2.V tem sporazumu bi bilo treba določiti splošna načela, pomembna za sodelovanje v katerem koli programu Unije. Sporazum bi moral določati, da se za morebitne prihodnje pridružitve Ferskih otokov drugim programom Unije sklene protokol k temu sporazumu. Takšne protokole bi moral sprejeti organ, ustanovljen na podlagi tega sporazuma.

               3.S pridržkom začetka veljavnosti [Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa] bi moral sporazum določati pogoje za sodelovanje Ferskih otokov v vseh delih okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027), ki se izvaja s posebnim programom, vzpostavljenim s [Sklepom .../... o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa], in s finančnim prispevkom za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). Pogoji bi morali biti v skladu z [Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov, Sklepom XXX z dne [datum] Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa] ter vsemi drugimi pravili, ki se nanašajo na izvajanje programa.

               4.V sporazumu bi bilo treba določiti višino finančnega prispevka, ki ga Ferski otoki plačajo v splošni proračun Unije.

               5.S sporazumom bi bilo treba Ferskim otokom podeliti status opazovalke odbora za program Obzorje Evropa.

               6.Poleg tega bi moral sporazum vsebovati klavzulo o vzajemnosti, s katero se, kolikor je mogoče, zagotavlja vzajemno sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Uniji v enakovrednih programih Ferskih otokov.

               7.V sporazumu bi bilo treba določiti pravila o dobrem finančnem poslovodenju v zvezi s financiranjem Unije. Zlasti bi bilo treba določiti ustrezno zaščito finančnih interesov Unije, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij in izterjavo denarja. Evropska komisija (OLAF) lahko izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, Evropsko javno tožilstvo pa lahko preiskuje in preganja kršitve finančnih interesov Unije.

               8.Komisija bi morala med pogajanji oceniti možnost vključitve klavzule o začasni uporabi.

               9.Sporazum bi moral biti skladen s povezanimi politikami in cilji EU.