title: Priporočilo Sveta z dne 5. decembra 2017 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji

text:
               20.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 439/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 5. decembra 2017
   za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji
   (2017/C 439/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 16. junija 2017 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v Romuniji ugotovil obstoj znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja in izdal priporočilo, da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (2) v letu 2017 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP (3). Romuniji je bilo priporočeno, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Romunija do 15. oktobra 2017 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.

               (2)

               Svet je 11. julija 2017 Romuniji priporočil, naj v letu 2017 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta (4) z dne 16. junija 2017 za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Za leto 2018 je bilo Romuniji priporočeno, naj nadaljuje znaten fiskalni napor v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, da bi se z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast je ta prilagoditev pomenila zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2018 ne presega 4,3 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP.

               (3)

               Komisija je 26. in 27. septembra 2017 v Romuniji opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Komisija je o svojih ugotovitvah poročala Svetu 24. oktobra 2017 in jih objavila, potem ko je svoje predhodne ugotovitve sporočila romunskim organom.

               (4)

               Romunski organi so 13. oktobra 2017 predložili poročilo o učinkovitih ukrepih v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017. Glede na informacije, ki so jih predložili romunski organi v svojem poročilu o sprejetih ukrepih, in celovito oceno, ki temelji na napovedi iz jeseni 2017, je Svet 5. decembra 2017 (5) ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017.

               (5)

               Romunija izvaja prociklično proračunsko politiko v razmerah visoke gospodarske rasti in pozitivne proizvodne vrzeli. Ocenjuje se, da je strukturni saldo v letu 2017 za 2,3 % BDP oddaljen od srednjeročnega proračunskega cilja. Zato in glede na neobstoj učinkovitih ukrepov v Romuniji je primerno, da se na to državo članico naslovi revidirano priporočilo v skladu s členom 121(4) PDEU o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

               (6)

               Glede na projekcije proizvodne vrzeli v napovedi Komisije iz jeseni 2017 so gospodarske razmere v Romuniji v letih 2017 in 2018 normalne. Dolg sektorja država v Romuniji je pod pragom 60 % BDP. Minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba (ES) št. 1466/97 in skupno dogovorjena prilagoditvena matrika v okviru Pakta za stabilnost in rast, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in morebitne pomisleke glede vzdržnosti, znaša 0,5 % BDP.

               (7)

               Strukturni primanjkljaj Romunije naj bi se po napovedih Komisije v letu 2017 povečal za 1,1 % BDP, medtem ko je v priporočilu Sveta z dne 16. junija 2017 zahtevano strukturno zmanjšanje za najmanj 0,5 % BDP. Poleg tega projekcija za Romunijo v letu 2017 napoveduje vztrajanje primanjkljaja na referenčni vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, v letu 2018 pa naj bi bila po napovedi Komisije iz jeseni 2017 ta vrednost krepko presežena.

               (8)

               Dodatna prizadevanja bodo potrebna za vrnitev Romunije na primerno prilagoditveno pot po zdrsih v letih 2016 in 2017 za dopolnitev prilagoditve v višini 0,5 % BDP, ki jo je priporočil Svet 11. julija 2017. Dodaten napor v višini 0,3 % BDP se zdi primeren glede na obseg ugotovljenega znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja in bo pospešil ponovno prilagoditev proti srednjeročnemu proračunskemu cilju. Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 0,8 % BDP v letu 2018 ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presegajo 3,3 % v letu 2018.

               (9)

               V napovedi Komisije iz jeseni 2017 je v letu 2018 predvideno nadaljnje poslabšanje strukturnega salda za 1 %. Da bi dosegli strukturno izboljšanje za 0,8 % BDP v letu 2018, je zato treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegali 1,8 % BDP v primerjavi s sedanjim izhodiščem za leto 2018 iz napovedi Komisije iz jeseni 2017.

               (10)

               Napoved Komisije iz jeseni 2017 predvideva, da bo dolg sektorja država v letu 2018 znašal 3,9 % BDP, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Zahtevana strukturna prilagoditev v višini 0,8 % BDP v primerjavi z napovedanim rezultatom za leto 2017 bi obenem zagotovila, da Romunija spoštuje prag za primanjkljaj sektorja država v višini 3 % BDP v letu 2018 z nekaj rezerve.

               (11)

               Zahteve za leto 2018 iz tega priporočila nadomeščajo ustrezne elemente iz priporočila glede javnih financ, ki ga vsebuje priporočilo Sveta, naslovljeno na Romunijo 11. julija 2017.

               (12)

               Romunija bi morala poročati Svetu o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila, do 15. aprila 2018, po možnosti v okviru svojega konvergenčnega programa, predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (13)

               Primerno je, da se to priporočilo objavi –

         PRIPOROČA, NAJ ROMUNIJA:

               (1)

               sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 3,3 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi za najmanj 0,8 % BDP v letu 2018, s čimer bo država članica na primerni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

               (2)

               uporabi morebitne nepričakovane koristi za zmanjšanje primanjkljaja; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

               (3)

               Svetu do 15. aprila 2018 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila.

      To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.
      V Bruslju, 5. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji (UL C 216, 6.7.2017, str. 1).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2017 (UL C 261, 9.8.2017, str. 98).

      (5)  Sklep Sveta (EU) 2017/2389 z dne 5. decembra 2017 o ugotovitvi, da Romunija v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 ni sprejela učinkovitih ukrepov (UL L 340, 20.12.2017, str. 49).


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 15. decembra 2017 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Evropske centralne banke (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 444/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 15. decembra 2017
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Evropske centralne banke
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja ECB, družbe Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, bo potekel po reviziji za poslovno leto 2017. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2018.

               (3)

               ECB je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2018 do 2022, z možnostjo podaljšanja mandata za do dve dodatni poslovni leti (tj. do 2023 ali do 2024), izbrala družbo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft imenuje za zunanjega revizorja ECB za poslovna leta 2018 do 2022 z možnostjo podaljšanja mandata za do dve dodatni poslovni leti (tj. do 2023 ali do 2024).

      V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2017

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 8. januarja 2018 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (ESRB/2018/1)

text:
               3.2.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 41/1

         PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 8. januarja 2018
   o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti
   (ESRB/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 in členov 16 do 18 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 458(8) Uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti členov 18 do 20 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti makrobonitetne politike morajo oblikovalci politike ustrezno upoštevati čezmejne učinke ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo posamezne države članice, in po potrebi sprejeti primerne vzajemne ukrepe makrobonitetne politike za njihovo obravnavo.

               (2)

               Cilj okvira za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je zagotoviti, da se za vse ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti in se aktivirajo v eni državi članici, zagotovi vzajemnost v drugih državah članicah.

               (3)

               Priporočilo ESRB/2017/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (5) omogoča ustreznemu organu, pristojnemu za aktiviranje, da predlaga najvišji prag pomembnosti na ravni ponudnika finančnih storitev, kadar zahteva vzajemnost. Stalna ocenjevalna skupina Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljena na podlagi Sklepa ESRB/2015/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (6), lahko priporoči drugačen prag, če presodi, da je to potrebno.

               (4)

               Za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, velja od 1. januarja 2018 v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 posamezni kreditni instituciji lastna spodnja meja v višini 15 % za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki se uporablja na konsolidirani podlagi.

               (5)

               Na podlagi uradne obvestitve ESRB v skladu s členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013 je splošni odbor ESRB odločil, da ta ukrep uvrsti na seznam ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

               (6)

               Belgijski ukrep v zvezi z izpostavljenostmi iz naslova hipotekarnih kreditov, ki je bil sprejet v skladu s členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013 in je bil s Priporočilom ESRB/2016/3 (7) dodan na seznam ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti, se je 28. maja 2017 iztekel. Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique je 21. novembra 2017 sporočila, da namerava uvesti nov nacionalni ukrep makrobonitetne politike, ki bo usmerjen na izpostavljenosti iz naslova hipotekarnih kreditov, po postopku iz člena 458 Uredbe (EU) št. 575/2013.

               (7)

               Zato je treba Priporočilo ESRB/2015/2 ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      SPREMEMBI

   Priporočilo ESRB/2015/2 se spremeni:

               1.

               v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim:

                           „1.

                           Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi:
                           Estonija:

                                       —

                                       stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji;

                                 Finska:

                                       —

                                       spodnja meja v višini 15 % za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB).“;

               2.

               Priloga se nadomesti s Prilogo k temu Priporočilu.

      V Frankfurtu na Majni, 8. januarja 2018

         Francesco MAZZAFERRO

            Vodja sekretariata ESRB v imenu splošnega odbora ESRB

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

      (3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

      (4)  Priporočilo ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 97, 12.3.2016, str. 9).

      (5)  Priporočilo ESRB/2017/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. oktobra 2017 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 431, 15.12.2017, str. 1).

      (6)  Sklep ESRB/2015/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 16. decembra 2015 o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2 (UL C 97, 12.3.2016, str. 28).

      (7)  Priporočilo ESRB/2016/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 24. marca 2016 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 153, 29.4.2016, str. 1).

      PRILOGA

            „PRILOGA

               Estonija

                  Stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji.

            I.   Opis ukrepa

                        1.

                        Estonski ukrep pomeni stopnjo blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji.

                  II.   Vzajemnost

                        2.

                        V primerih, ko so države članice izvedle člen 134 Direktive 2013/36/EU v nacionalni zakonodaji, se ustreznim organom priporoča, da zagotovijo vzajemnost estonskega ukrepa v zvezi z izpostavljenostmi, ki se nahajajo v Estoniji in so izpostavljenosti institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, v skladu s členom 134(1) Direktive 2013/36/EU. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3).

                        3.

                        V primerih, ko države članice niso izvedle člena 134 Direktive 2013/36/EU v nacionalni zakonodaji, se ustreznim organom priporoča, da zagotovijo vzajemnost estonskega ukrepa v zvezi z izpostavljenostmi, ki se nahajajo v Estoniji in so izpostavljenosti institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, v skladu s podpriporočilom C(2). Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo v šestih mesecih.

               Finska

                  Posamezni kreditni instituciji lastna najnižja raven povprečne uteži tveganja v višini 15 % za kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB) (v nadaljnjem besedilu: kreditne institucije s pristopom IRB).

            I.   Opis ukrepa

                        1.

                        Finski ukrep, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013, obsega posamezni kreditni instituciji lastno spodnjo mejo v višini 15 % za povprečno utež tveganja na ravni portfelja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki se uporablja za kreditne institucije s pristopom IRB.

                        2.

                        Ukrep dopolnjuje prag pomembnosti, ki znaša 1 milijardo EUR izpostavljenosti do finskega trga stanovanjskih hipotekarnih kreditov in države članice, ki zagotavljajo vzajemnost, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis.

                  II.   Vzajemnost

                        3.

                        V skladu s členom 458(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 se ustreznim organom zadevnih držav članic priporoča, da zagotovijo vzajemnost finskega ukrepa in ga uporabijo pri kreditnih institucijah s pristopom IRB za njihove portfelje hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki jih izdajo podružnice, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in se nahajajo na Finskem. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3).

                        4.

                        Ustreznim organom se tudi priporoča, da zagotovijo vzajemnost finskega ukrepa in ga uporabijo pri kreditnih institucijah s pristopom IRB za njihove portfelje hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki jih neposredno čezmejno izdajo kreditne institucije s sedežem v njihovi jurisdikciji. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3).

                        5.

                        V skladu s podpriporočilom C(2) se ustreznim organom priporoča, da po posvetovanju z ESRB uporabijo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku zgoraj navedene vzajemnosti, vključno s sprejetjem nadzorniških ukrepov in uporabo nadzorniških pooblastil, določenih v oddelku IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU. Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo v štirih mesecih.

                        6.

                        Kadar v zadevnih drugih državah članicah ni pridobila dovoljenja nobena kreditna institucija s pristopom IRB, katere podružnice bi se nahajale na Finskem ali ki bi na Finskem neposredno opravljala finančne storitve ter ki bi imela izpostavljenosti do finskega trga hipotekarnih kreditov v višini vsaj 1 milijarde EUR, se lahko ustrezni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne zagotovijo vzajemnosti, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost, ko kreditna institucija s pristopom IRB preseže prag v višini 1 milijarde EUR.

                  III.   Prag pomembnosti

                        7.

                        V skladu z oddelkom 2.2.1 Priporočila ESRB/2015/2 lahko ustrezni organi zadevnih držav članic izvzamejo posamezne kreditne institucije s pristopom IRB, katerih portfelj hipotekarnih kreditov na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi enotami na Finskem, ni pomemben in je pod pragom pomembnosti v višini 1 milijarde EUR. V tem primeru morajo ustrezni organi spremljati pomembnost izpostavljenosti in se jim priporoča, da zagotovijo vzajemnost, ko kreditna institucija s pristopom IRB preseže prag v višini 1 milijarde EUR.“


title: Priporočilo Komisije (EU) 2018/234 z dne 14. februarja 2018 o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019

text:
               17.2.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 45/40

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/234
   z dne 14. februarja 2018
   o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 10(2) Pogodbe o Evropski uniji določa, da so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu.

               (2)

               Člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije ter da se odločitve sprejemajo kar najbolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

               (3)

               Člen 17(7) Pogodbe o Evropski uniji določa, da mora Evropski svet pri predlaganju kandidata za predsednika Evropske komisije upoštevati volitve v Evropski parlament.

               (4)

               Da bi se še okrepila evropski značaj in učinkovita izvedba volitev v Evropski parlament, je treba dovolj zgodaj pred volitvami leta 2019 posodobiti in dopolniti nekatere elemente Priporočila Komisije 2013/142/EU (1).

               (5)

               Krepitev demokratične legitimnosti EU in zagotavljanje udeležbe državljanov v političnem življenju na evropski ravni sta osrednjega pomena. Državljani bi se bili bolj pripravljeni udeležiti volitev v Evropski parlament, če bi se bolj zavedali vpliva politik EU na njihov vsakdan in če bi bili prepričani, da lahko sodelujejo pri sprejemanju najpomembnejših odločitev Unije, kot sta izbira voditeljev institucij EU in določitev prednostnih nalog za prihodnost Unije.

               (6)

               Potreba po okrepitvi odgovornosti in preglednosti vpliva tudi na Komisijo. Komisija je zato pregledala Kodeks ravnanja članov Komisije (2). Novi kodeks članom Komisije omogoča, da kandidirajo na volitvah v Evropski parlament, ne da bi morali za to vzeti dopust. Da bi se upoštevala ta sprememba, so bila spremenjena ustrezna pravila iz Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (3).

               (7)

               Politike, o katerih se odloča na evropski ravni, neposredno vplivajo na vsakdanje življenje državljanov in se občutijo na lokalni ravni. Državljani se morajo zavedati, za kaj gre na evropski ravni, da bi na volitvah v Evropski parlament lahko sprejeli svojo odločitev. Vključitev državljanov v evropska vprašanja spodbuja demokratično udeležbo državljanov pri oblikovanju politik EU. Sedanja Komisija je od januarja 2015 pripravila 478 dialogov z državljani, ki so potekali v vseh državah članicah, pri čemer je sodelovala tudi z institucionalnimi partnerji, kot so Evropski parlament, nacionalni parlamenti, Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor. Prav tako bo med februarjem 2018 in 9. majem 2019 v sodelovanju z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter Evropskim parlamentom in drugimi evropskimi institucijami organizirala ali pomagala organizirati še približno 500 dodatnih dialogov.

               (8)

               Nekatere države članice so izrazile pripravljenost za vključitev v široke javne razprave o prihodnosti Evrope, taki nacionalni dialogi pa že potekajo v več državah članicah. Države članice bi z vključitvijo državljanov iz vse Evrope in informativnimi dogodki, organiziranimi glede na nacionalne politične strukture in prakse, lahko pripomogle k večji ozaveščenosti državljanov o tem, kako pomemben je njihov glas na volitvah, da bi bila izbrana najboljša vizija za razvoj evropskega projekta. Taki dogodki bi morali potekati v obdobju med srečanjem voditeljev 23. februarja 2018 in vrhom v Sibiuu 9. maja 2019, tj. tik pred volitvami v Evropski parlament, na katerem naj bi voditelji držav ali vlad sklenili, kateri bodo naslednji koraki Unije.

               (9)

               Evropske politične stranke imajo ključno vlogo pri oblikovanju evropske politične zavesti, spodbujanju volilne udeležbe in izražanju volje državljanov Unije. Ta vloga bi se lahko okrepila, če bi te stranke v prihodnjih mesecih vzpostavile stike s povezanimi nacionalnimi strankami in civilno družbo ter ozaveščale o možnih izbirah za prihodnost Evrope in o interesih državljanov, ki jih zastopajo.

               (10)

               Na volitvah v Evropski parlament leta 2014 se je prvič uporabljal sistem vodilnih kandidatov za položaj predsednika Komisije oziroma „Spitzenkandidaten“.

               (11)

               Ta postopek je prispeval k povečanju učinkovitosti Unije in okrepitvi njene demokratične legitimnosti, ki temelji na stebrih neposredne zastopanosti državljanov v Evropskem parlamentu in njihove posredne zastopanosti s strani vlad držav članic v Evropskem svetu in Svetu. Prav tako je pomagal okrepiti odgovornost Komisije v skladu s členom 17(7) Pogodbe o Evropski uniji. Postopek bi bilo treba nadaljevati in ga izboljšati za volitve v Evropski parlament leta 2019.

               (12)

               Evropske in nacionalne politične stranke bi morale veliko pred začetkom volilne kampanje, najbolje do konca leta 2018, razglasiti kandidata za predsednika Komisije, ki ga podpirajo, razglasiti pa bi morale tudi njegov lastni program, najbolje do začetka leta 2019. Tako bi postala bolj pregledna povezava med glasom posameznega državljana Unije za določeno politično stranko na volitvah v Evropski parlament, kandidatom za predsednika Komisije, ki ga ta stranka podpira, in njegovo vizijo za prihodnost Evrope.

               (13)

               Z izbiro vodilnih kandidatov na odprt, vključujoč in pregleden način, na primer s „predhodnimi volitvami“, bi evropske politične stranke in njihove nacionalne stranke članice ta postopek še okrepile. Tako bi tudi pritegnile širšo pozornost in mobilizirale volivce.

               (14)

               Člen 10(4) Pogodbe o Evropski uniji in člen 12(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah evropskim političnim strankam pripisujeta ključno vlogo. Statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij sta regulirana na evropski ravni. Da bi se zagotovili preglednost, nadzor in demokratična odgovornost evropskih političnih strank, je Komisija predlagala, da bi se pred volitvami v Evropski parlament leta 2019 spremenila ustrezna pravila (4). Zlasti dostop do financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije bi moral biti pogojen s tem, da povezane stranke objavijo program in logotip zadevne evropske politične stranke. Državljanom bi morale biti že vnaprej na voljo jasne in ustrezne informacije, da bi se zavedali, kakšen vpliv imajo njihovi glasovi na ravni evropskih strank. Strankarske prireditve, kot so kongresi, in volilne kampanje nacionalnih strank so primeren in učinkovit dodaten način za obveščanje o tej povezavi in zagotovitev njene vidnosti.

               (15)

               Veliko zgodnejši začetek kampanj za volitve v Evropski parlament kot v preteklosti in seznanitev volivcev s povezanostjo udeleženih nacionalnih strank z evropskimi strankami še pred kampanjo bi morala prispevati k povečanju evropske razsežnosti teh volitev.

               (16)

               Evropske politične stranke so pozvane, naj – ob upoštevanju posebnih značilnosti političnega okolja v državah članicah v zvezi z nacionalnimi strankami – še pred začetkom kampanje, če je to mogoče pa ob razglasitvi svojih kandidatov za predsednika Komisije, napovedo, kateri politični skupini v Evropskem parlamentu se nameravajo pridružiti oziroma katero politično skupino nameravajo ustanoviti v naslednjem parlamentarnem obdobju. S tem bi se preglednost povezave med nacionalnimi strankami, evropskimi političnimi strankami in političnimi skupinami v Evropskem parlamentu še povečala.

               (17)

               Države članice bi s spodbujanjem in poenostavitvijo zagotavljanja informacij za volivce o povezanosti nacionalnih strank z evropskimi političnimi strankami med kampanjami za volitve v Evropski parlament in, če je to mogoče, tudi na glasovnicah, ki se bodo uporabljale na teh volitvah, povečale vidnost evropskih političnih strank in platform, ki jih te predlagajo, v celotnem evropskem volilnem procesu.

               (18)

               Člen 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da imajo državljani Unije pravico voliti in biti voljeni na volitvah v Evropski parlament v državi članici, v kateri so se odločili prebivati, Direktiva Sveta 93/109/ES (5) pa v ta namen določa podrobno ureditev uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani.

               (19)

               Da bi se podprli volilna udeležba državljanov in evropska razsežnost volitev v Evropski parlament, bi se morala spodbujati opredelitev in razširjanje dobrih praks držav članic in ukrepov, ki so jih države članice sprejele pri pripravi in izvedbi teh volitev, tudi glede volilne pravice evropskih državljanov, ki prebivajo v drugi državi članici, spodbujati pa bi se moralo tudi izvrševanje volilne pravice skupin, ki so slabše zastopane, med drugim invalidov.

               (20)

               Glede na tveganja za volilni proces zaradi kibernetskih napadov in dezinformacij, ki smo jim bili priča med nedavnimi volitvami in kampanjami, bi bilo treba spodbujati izmenjavo izkušenj med državami članicami o s tem povezanih vprašanjih.

               (21)

               Države članice ter evropske in nacionalne politične stranke imajo posebno odgovornost pri krepitvi demokratične in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      Sodelovanje z evropskimi državljani pri razpravah o evropskih vprašanjih pred volitvami v Evropski parlament

               1.

               Države članice bi morale od srečanja voditeljev 23. februarja 2018 – ob upoštevanju ustreznih nacionalnih političnih struktur in praks – organizirati informativne dogodke, da bi državljane vključile v javne razprave o vprašanjih Evropske unije in prihodnosti Evrope. Ti informativni dogodki bi morali potekati do srečanja voditeljev v Sibiuu 9. maja 2019, kar je tik pred volitvami v Evropski parlament.
               V istem obdobju bi morale evropske in nacionalne politične stranke pomagati izboljšati ozaveščenost državljanov o perečih vprašanjih na ravni Unije in o tem, kako jih nameravajo obravnavati v naslednjem parlamentarnem obdobju.

      Podpora kandidatu za predsednika Evropske komisije

               2.

               Vsaka evropska politična stranka bi morala dovolj zgodaj pred volitvami v Evropski parlament, najbolje do konca leta 2018, razglasiti kandidata za funkcijo predsednika Evropske komisije, ki ga podpira. Prav tako bi morala razglasiti njegov lastni politični program, najbolje do začetka leta 2019.
               Evropske politične stranke in njihove nacionalne stranke članice so pozvane, da svoje vodilne kandidate izberejo na odprt, vključujoč in pregleden način.
               Nacionalne politične stranke bi morale zagotoviti, da se njihove politične informacije, vključno z njihovimi političnimi oddajami, pred volitvami v Evropski parlament uporabijo tudi za obveščanje državljanov o kandidatu za funkcijo predsednika Evropske komisije, ki ga podpirajo, in njegovem programu.

      Obveščanje volivcev o povezavah med nacionalnimi strankami in evropskimi političnimi strankami

               3.

               Nacionalne politične stranke, ki se udeležijo volitev v Evropski parlament, bi morale – ob upoštevanju posebnih značilnosti političnega okolja v državah članicah v zvezi z nacionalnimi strankami – pred temi volitvami in pred začetkom volilne kampanje javno razglasiti, ali so povezane z eno od evropskih političnih strank in s katero ter katerega vodilnega kandidata podpirajo.
               Nacionalne politične stranke bi morale v okviru možnosti te informacije, vključno z logotipom evropske politične stranke, če je to ustrezno, jasno prikazati v vsem gradivu, sporočilih in političnih oddajah v zvezi s kampanjo.
               Evropske politične stranke so pozvane, naj še pred začetkom kampanje, če je to mogoče pa ob razglasitvi svojih kandidatov za predsednika Komisije, napovedo, kateri politični skupini v Evropskem parlamentu se nameravajo pridružiti oziroma katero politično skupino nameravajo ustanoviti v naslednjem parlamentarnem obdobju.

      Spodbujanje in poenostavitev zagotavljanja informacij volivcem o povezavah med nacionalnimi strankami in evropskimi političnimi strankami

               4.

               Države članice bi morale spodbujati in poenostaviti zagotavljanje informacij volivcem o povezavah med nacionalnimi strankami in evropskimi političnimi strankami ter o njihovih vodilnih kandidatih pred volitvami v Evropski parlament in v času volitev, med drugim tako, da se omogoči in spodbuja navajanje takih povezav v gradivu v zvezi s kampanjo, na spletnih straneh nacionalnih in regionalnih strank članic in, če je to mogoče, na glasovnicah, ki se bodo uporabljale na teh volitvah.

      Učinkovita izvedba

               5.

               Da bi se zagotovilo, da bodo lahko evropski državljani, ki prebivajo v drugi državi članici, uveljavljali svojo pravico do glasovanja v tej državi članici, in da bi se spodbudilo izvrševanje volilne pravice slabše zastopanih skupin, med drugim invalidov, ter da bi se na splošno podprli demokratična izvedba volitev in visoka volilna udeležba, so pristojni nacionalni organi pozvani, naj se spomladi 2018 sestanejo in s podporo Komisije izmenjajo dobre prakse in praktične ukrepe.
               Pristojni nacionalni organi so tudi pozvani, naj na podlagi izkušenj držav članic opredelijo dobre prakse pri opredeljevanju, blažitvi in obvladovanju tveganj za volilni proces zaradi kibernetskih napadov in dezinformacij.

      To priporočilo je naslovljeno na države članice ter na evropske in nacionalne politične stranke.
      V Bruslju, 14. februarja 2018

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Priporočilo Komisije 2013/142/EU z dne 12. marca 2013 o krepitvi demokratične in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament (UL L 79, 21.3.2013, str. 29).

      (2)  Sklep Komisije z dne 31. januarja 2018 o Kodeksu ravnanja članov Evropske komisije (C(2018) 700 final).

      (3)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. februarja 2018 o reviziji Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2017/2233(ACI)).

      (4)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (COM(2017) 481 z dne 13. septembra 2017).

      (5)  Direktiva Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (UL L 329, 30.12.1993, str. 34).


title: Priporočilo Sveta z dne 20. februarja 2018 o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke

text:
               22.2.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 67/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 20. februarja 2018
   o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke
   (2018/C 67/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 283(2) in 139(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola –
   PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:
   da se Luis DE GUINDOS JURADO imenuje za podpredsednika Evropske centralne banke za osemletni mandat z učinkom od 1. junija 2018.

      V Bruslju, 20. februarja 2018

            Za Svet

            Predsednik

         V. GORANOV


title: Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja

text:
               7.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 195/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 22. maja 2018
   o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja
   (2018/C 195/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija temelji na skupnih vrednotah in splošnih načelih spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji je cilj Unije podpiranje in spodbujanje njenih vrednot.

               (2)

               Te vrednote so Unijo spodbudile, da je uspešno združila države, skupnosti in narode v edinstven politični projekt, ki je omogočil najdaljše obdobje miru v evropski zgodovini ter posledično spodbudil družbeno stabilnost in gospodarsko blaginjo. Sprejetje vrednot, določenih v Pogodbi, s strani držav članic ustvarja skupno izhodišče, ki tvori posebno značilnost evropskega načina življenja in identitete ter Uniji zagotavlja mesto na svetovnem prizorišču.

               (3)

               Unija in njene države članice se soočajo z vrsto izzivov, vključno s populizmom, ksenofobijo, razdiralnim nacionalizmom, diskriminacijo, širjenjem lažnih novic in napačnih informacij ter radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem. Ti pojavi bi lahko resno ogrozili temelje naših demokracij, omajali zaupanje v vladavino prava in demokratične institucije ter zmanjšali občutek skupne pripadnosti evropski družbi.

               (4)

               Pomanjkanje ozaveščenosti o okoliščinah nastanka Unije, razlogih za njeno ustanovitev in njenem osnovnem delovanju spodbuja širjenje napačnih informacij in preprečuje oblikovanje utemeljenega mnenja o njenih ukrepih. Seznanjenost z raznolikostjo Unije in njenih držav članic je temelj medsebojnega spoštovanja, razumevanja in sodelovanja tako znotraj držav članic kot med njimi.

               (5)

               Izobraževanje v vseh oblikah in na vseh ravneh ter od najzgodnejših let ima osrednjo vlogo pri spodbujanju skupnih vrednot. Pomaga zagotavljati socialno vključenost, tako da vsakemu otroku zagotavlja enake možnosti in priložnosti za uspeh. Zagotavlja jim priložnosti, da postanejo aktivni in kritično ozaveščeni državljani, ter povečuje razumevanje evropske identitete.

               (6)

               Na srečanju v okviru agende voditeljev novembra 2017 v Göteborgu so evropski voditelji razpravljali o pomenu izobraževanja in kulture za prihodnost Evrope. Komisija je kot prispevek k razpravi v sporočilu „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ (1) predstavila svojo vizijo evropskega izobraževalnega prostora in predlagala številne pobude. Sporočilo navaja, da „krepitev evropske identitete ostaja bistvenega pomena, ki jo na najboljši način lahko dosežemo s pomočjo izobraževanja in kulture“.

               (7)

               Evropski svet je po srečanju voditeljev v Göteborgu v svojih sklepih z dne 14. decembra 2017 poudaril, da imata izobraževanje in kultura ključno vlogo pri oblikovanju vključujoče in kohezivne družbe ter pri ohranjanju naše konkurenčnosti (2).

               (8)

               Eden od ciljev okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ET 2020 (3), in sicer spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva, je bil določen na podlagi prepričanja, da bi moralo izobraževanje spodbujati medkulturne kompetence, demokratične vrednote in spoštovanje temeljnih pravic, preprečevati vse vrste diskriminacije in rasizma ter se boriti proti njim, pa tudi usposabljati otroke, mlade in odrasle za pozitivne odnose z vrstniki iz različnih okolij.

               (9)

               V pariški deklaraciji, ki so jo 17. marca 2015 sprejeli evropski ministri za izobraževanje, so se države članice zavezale k spodbujanju skupnih vrednot, izboljšanju kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, vključujočemu izobraževanju in medkulturnemu dialogu. Odgovori, prejeti v okviru vseevropskega javnega posvetovanja (4), jasno kažejo, da bi bilo treba spodbujati vključujoče izobraževanje. Samo 16 % anketirancev je izrazilo mnenje, da izobraževanje ta cilj že dosega; 95 % jih je menilo, da bi moralo izobraževanje mladim pomagati pri razumevanju skupnih vrednot, 98 % pa, da bi morala Unija državam članicam pomagati pri izvajanju te naloge.

               (10)

               Raziskava o državljanski vzgoji v šolah v Evropi, ki jo je leta 2017 izvedla mreža Eurydice, kaže, da je državljanska vzgoja trenutno v središču pozornosti v številnih evropskih državah. Vendar skoraj pol držav še vedno nima razvitih politik o vključevanju državljanske vzgoje v začetno izobraževanje učiteljev. Zato bi bilo treba učitelje podpirati in z ukrepi okrepiti njihovo vlogo pri vzpostavljanju kulture in okolja za odprto učenje ter pri soočanju z raznolikimi učnimi skupinami, da bi poučevali državljanske kompetence, prenašali evropsko skupno dediščino, promovirali skupne vrednote ter bili učencem za zgled.

               (11)

               Radikalizacija, ki vodi v nasilni ekstremizem, je še vedno pereč problem v več državah članicah. Spodbujanje skupnih vrednot kot podlage za socialno kohezijo in integracijo, tudi z izobraževalnimi politikami, je sestavni del rešitve. Da bi podprla prizadevanja držav članic, je Evropska komisija julija 2017 ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za vprašanja radikalizacije (5), ki naj bi opredelila podporne ukrepe, tudi na področju izobraževanja.

               (12)

               Najnovejši rezultati raziskave PISA in pregleda izobraževanja in usposabljanja za leto 2017 poudarjajo povezavo med neenakostjo v izobraževanju in socialno-ekonomskimi razmerami učencev. Podatki, zbrani v okviru raziskave PISA, kažejo, da pri učencih iz revnejših gospodinjstev obstaja trikrat večja možnost za doseganje slabših rezultatov kot pri njihovih premožnejših vrstnikih, prav tako pa je pri učencih iz migrantskih družin možnost doseganja podpovprečnih rezultatov dvakrat večja kot pri drugih učencih. Za preprečevanje marginalizacije mladih so ključnega pomena vključujoči in pravični izobraževalni sistemi, ki spodbujajo kohezivne družbe, polagajo temelje aktivnega državljanstva in povečujejo zaposljivost.

               (13)

               V mednarodni študiji o družbeni in državljanski vzgoji, ki jo je leta 2016 opravilo Mednarodno združenje za ocenjevanje uspešnosti izobraževanja (International Association for the Evaluation of Educational Achievement), je navedeno, da je soobstoj nacionalne in evropske identitete lahko pozitiven ter da si ti identiteti ne nasprotujeta. Študija tudi kaže, da so študenti z boljšim državljanskim znanjem tudi bolj strpni.

               (14)

               Raziskava Eurobarometer izpostavlja izjemno slabo poznavanje Unije. V anketi iz leta 2014 je 44 % vprašanih ocenilo, da je njihovo razumevanje delovanja Unije omejeno, v raziskavi iz leta 2011 pa je večina izrazila prepričanje, da niso dobro obveščeni o Evropski uniji. Ista raziskava je razkrila, da tretjina ljudi ne pozna točnega števila držav članic Unije. Raziskava Eurobarometer iz leta 2017 kaže, da se 89 % mladih Evropejcev strinja, da bi morale nacionalne vlade okrepiti šolsko izobraževanje o pravicah in odgovornostih, ki jih imajo kot državljani Unije. Najnovejša raziskava Eurobarometer izpostavlja, da 35 % anketirancev meni, da so za prihodnost Evrope najkoristnejši primerljivi standardi izobraževanja.

               (15)

               Glede na zgoraj navedeno je ključno, da države članice okrepijo svoja prizadevanja za nadaljnje izvajanje vseh ciljev pariške deklaracije iz leta 2015. Zlasti je pomembno še naprej spodbujati skupne vrednote kot podlago za kohezijo in vključevanje, spodbujati vzpostavitev sodelovalnih učnih okolij na vseh ravneh izobraževanja, izboljšati usposabljanje učiteljev o državljanstvu in raznolikosti ter okrepiti medijsko pismenost in kritično mišljenje pri vseh učencih.

               (16)

               Zagotavljanje dejanskega enakega dostopa do kakovostnega vključujočega izobraževanja za vse učence, tudi tiste iz migrantskih družin ali socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tiste s posebnimi potrebami in z invalidnostmi – v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov –, je nujno za vzpostavitev bolj kohezivnih družb. Pri tem bi lahko države članice izkoriščale obstoječe instrumente Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, programi Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane in Obzorje 2020, program za pravice, enakost in državljanstvo ter evropska solidarnostna enota, pa tudi smernice in strokovno znanje Evropske agencije za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami.

               (17)

               Program Erasmus+ kaže, da so mobilnost in čezmejni stiki učinkovit način za izkušanje evropske identitete. Ključno je, da imajo vse kategorije učencev po vsej Evropi enake možnosti za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja ta program, zlasti s šolskimi izmenjavami med državami članicami. Virtualna mobilnost, zlasti prek mreže eTwinning, je odlično orodje za zagotavljanje neposrednega stika med učenci in se bo v prihodnjih letih uporabljala še bolj množično ter skupaj s fizično mobilnostjo.

               (18)

               Pri uvajanju evropske razsežnosti poučevanja bi bilo treba stremeti k temu, da se učencem pomaga izkusiti evropsko identiteto v vsej njeni raznolikosti ter okrepiti pozitiven in vključujoč občutek pripadnosti Evropi, tako da bi ta dopolnil njihovo lokalno, regionalno in nacionalno identiteto in tradicije. Prav tako je evropska razsežnost poučevanja pomembna, ker spodbuja boljše razumevanje Unije in njenih držav članic.

               (19)

               To priporočilo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsebina tega priporočila ne posega v obstoječe nacionalne pobude na teh področjih, zlasti na področju državljanske vzgoje –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

      Države članice bi morale:

      Spodbujanje skupnih vrednot

               1.

               spodbujati širjenje skupnih vrednot iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji od najzgodnejših let ter na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, da se okrepita socialna kohezija ter pozitiven in vključujoč občutek skupne pripadnosti tako na lokalni, regionalni in nacionalni ravni kot na ravni Unije;

               2.

               še naprej izvajati zaveze iz pariške deklaracije, zlasti s:

                           (a)

                           spodbujanjem aktivnega državljanstva in etične vzgoje ter odprtega okolja v razredih za krepitev strpnih in demokratičnih odnosov ter socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc;

                           (b)

                           krepitvijo kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, zlasti pri uporabi interneta in družbenih medijev, za dvig ozaveščenosti o tveganjih, povezanih z zanesljivostjo virov informacij, ter pomoč pri razvoju sposobnosti preudarnega presojanja;

                           (c)

                           uporabo obstoječih ali po potrebi razvojem novih struktur, ki spodbujajo aktivno udeležbo učiteljev, staršev, učencev in širše skupnosti v šolah, ter

                           (d)

                           podporo priložnostim za demokratično udejstvovanje mladih in njihovo aktivno, kritično ozaveščeno in odgovorno vključenost v skupnost;

               3.

               učinkovito uporabljati obstoječa orodja za spodbujanje državljanske vzgoje, kot je kompetenčni okvir Sveta Evrope za demokratično kulturo.

      Nudenje vključujočega izobraževanja

               4.

               spodbujati vključujoče izobraževanje za vse učence, zlasti z:

                           (a)

                           vključevanjem vseh učencev v kakovostno izobraževanje že od otroštva in skozi celo življenje;

                           (b)

                           zagotavljanjem potrebne podpore vsem učencem glede na njihove posebne potrebe, vključno z učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tistimi iz migrantskih družin, tistimi s posebnimi potrebami ter najbolj nadarjenimi učenci;

                           (c)

                           lajšanjem prehoda med različnimi potmi in ravnmi izobraževanja ter omogočanjem nudenja ustreznega izobraževalnega svetovanja in poklicnega usmerjanja;

               5.

               učinkovito in na prostovoljni osnovi izkoriščati Evropsko agencijo za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami pri izvajanju in spremljanju uspešnih vključujočih pristopov v svojih izobraževalnih sistemih.

      Spodbujanje evropske razsežnosti poučevanja

               6.

               spodbujati evropsko razsežnost poučevanja s spodbujanjem:

                           (a)

                           razumevanja evropskega okvira ter skupne dediščine in vrednot, pa tudi zavedanja o enotnosti ter družbeni, kulturni in zgodovinski raznolikosti Unije in njenih držav članic;

                           (b)

                           razumevanja okoliščin nastanka Unije, njenih vrednot in delovanja;

                           (c)

                           sodelovanja učencev in učiteljev v mreži eTwinning, pri čezmejni mobilnosti in nadnacionalnih projektih, zlasti v šolah;

                           (d)

                           projektov na lokalni ravni za večanje ozaveščenosti in izboljševanje razumevanja Evropske unije v učnih okoljih, zlasti z neposredno interakcijo z mladimi, na primer neobveznim letnim praznovanjem „dneva Evropske unije“ v šolah.

      Podpora pedagoškemu osebju in poučevanju

               7.

               omogočiti pedagoškemu osebju, da spodbuja skupne vrednote in nudi vključujoče izobraževanje, z:

                           (a)

                           ukrepi, ki pedagoškemu osebju pomagajo širiti skupne vrednote in spodbujati aktivno državljanstvo, obenem pa prenašati občutek pripadnosti in zadovoljevati raznolike potrebe učencev, ter

                           (b)

                           spodbujanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja, izmenjav in programov medsebojnega učenja ter dejavnosti medsebojnega svetovanja, pa tudi usmerjanja in mentorstva za pedagoško osebje.

      Izvedbeni ukrepi

               8.

               pregledati in po potrebi izboljšati obstoječe politike in prakse na področju izobraževanja, usposabljanja in neformalnega učenja, da bi se upoštevala ta priporočila;

               9.

               opredeliti potrebe in okrepiti sodelovanje javnosti ter na podlagi obstoječih podatkov ali po potrebi z zbiranjem novih podatkov izboljšati z dokazi podprto oblikovanje politik o družbeni in državljanski razsežnosti izobraževanja in usposabljanja;

               10.

               v okvirih strateškega sodelovanja EU nadaljevati medsebojno učenje, medsebojno svetovanje in izmenjavo dobrih praks na področju izobraževanja in usposabljanja, mladine, športa in kulture ter tako promovirati skupne vrednote;

               11.

               učinkovito izkoriščati instrumente financiranja EU, zlasti evropske strukturne in investicijske sklade, programe Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane in Obzorje 2020 ter program za pravice, enakost in državljanstvo, da bi se izvedla ta priporočila.

         IN POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

               12.

               podpre države članice pri izvajanju določb tega priporočila z orodji in instrumenti financiranja, ki so na voljo, kot je program Erasmus+, zlasti z učno mobilnostjo na vseh stopnjah izobraževanja in s poudarkom na šolah, nadnacionalnih projektih, mreži eTwinning in dejavnostih programa Jean Monnet;

               13.

               podpira reforme nacionalnih in regionalnih politik ter izboljšavo praks z okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ET 2020 in katerim koli nadaljnjim okvirom;

               14.

               po potrebi razvija in redno pregleduje praktična referenčna orodja in smernice za oblikovalce politik in strokovne delavce ter podpira raziskave in sodelovanje zainteresiranih strani, da bi se izpolnile potrebe po znanju;

               15.

               ocenjuje in vrednoti ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, zlasti z okvirom ET 2020, vključno s pregledom izobraževanja in usposabljanja.

      V Bruslju, 22. maja 2018

            Za Svet

            Predsednik

         K. VALČEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1

      (3)  Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (UL C 417, 15.12.2015, str. 25).

      (4)  SWD(2018)13 final.

      (5)  Sklep Komisije z dne 27. julija 2017 o ustanovitvi strokovne skupine Komisije na visoki ravni za vprašanja radikalizacije (UL C 252, 3.8.2017, str. 3).


title: Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem

text:
               27.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 223/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 22. junija 2018
   za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem
   (2018/C 223/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 121 Pogodbe države članice spodbujajo zdrave javne finance v srednjeročnem obdobju s koordinacijo gospodarskih politik in z večstranskim nadzorom, da se prepreči pojav čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.

               (2)

               Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

               (3)

               Svet je 12. julija 2016 Madžarski priporočil, naj v letu 2017 doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, razen če je bil srednjeročni proračunski cilj spoštovan z manjšim naporom (2).

               (4)

               Glede na napoved Komisije iz spomladi 2018 in podatke o realizaciji iz leta 2017, ki jih je potrdil Eurostat, je bila rast javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in enkratnih ukrepov v letu 2017 precej nad veljavno referenčno vrednostjo za odhodke, kar kaže na znaten odklon od zahtevane strukturne prilagoditve (in sicer odklon v višini 2,4 % BDP). V letu 2017 se je strukturni saldo z vrednosti -1,8 % potencialnega BDP, kolikor je znašal v letu 2016, poslabšal na -3,1 % BDP, kar prav tako kaže na znaten odklon (in sicer odklon v višini 1,4 % BDP). Celovita ocena je pokazala, da so na referenčno vrednost za odhodke negativno vplivali trije elementi, in sicer prenizka srednjeročna stopnja potencialne rasti in deflator BDP, na katerem temelji referenčna vrednost za odhodke, ter učinek stalnih prihodkov. Po popravkih za te dejavnike se zdi, da referenčna vrednost za odhodke ustrezno odraža fiskalni napor in kaže na znaten odklon. To ugotovitev potrjuje ocena stebra strukturnega salda, ki po upoštevanju učinkov zmanjševanja odhodkov za obresti, nestanovitnosti naložb in izrednih prihodkov še vedno kaže na znaten odklon. Celovita ocena zato vodi do zaključka, da je ugotovljeni odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017 znaten.

               (5)

               Komisija je ob upoštevanju celovite ocene z dne 23. maja 2018 menila, da na Madžarskem obstaja znaten odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, in Madžarski izdala opozorilo v skladu s členom 121(4) Pogodbe in prvim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (6)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 mora Svet v enem mesecu od datuma sprejetja opozorila na zadevno državo članico nasloviti priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe politike. V Uredbi (ES) št. 1466/97 je predvideno, da se v priporočilu državi članici določi največ petmesečni rok za odpravo odklona. Na tej podlagi se zdi rok 15. oktober 2018, v katerem mora Madžarska odpraviti odklon, primeren. Madžarska bi morala v navedenem roku poročati o ukrepih, ki jih je sprejela v odgovor na to priporočilo.

               (7)

               Strukturni saldo Madžarske naj bi v letu 2017 za 1,6 % BDP odstopal od svojega srednjeročnega proračunskega cilja, ki je strukturni primanjkljaj v višini -1,5 % BDP. Na podlagi napovedi proizvodne vrzeli iz napovedi Komisije iz spomladi 2018 je Madžarska v letu 2018 v dobrih gospodarskih razmerah. Delež javnega dolga Madžarske je nad pragom 60 % BDP. Minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba (ES) št. 1466/97 in skupno dogovorjena prilagoditvena matrika iz Pakta za stabilnost in rast, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in pomisleke glede vzdržnosti, znaša najmanj 1 % BDP za leto 2018. Napoved Komisije iz pomladi 2018 v letu 2018 predvideva nadaljnje poslabšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP. Da bi torej dosegli minimalno strukturno izboljšanje v višini 1 % BDP v letu 2018, je treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegli 1,5 % BDP v primerjavi s sedanjim izhodiščem iz napovedi Komisije iz pomladi 2018. Glede na znaten obseg zahtevanega strukturnega konsolidacijskga napora, ki izhaja iz minimalne zahteve za prilagoditev, je primerno, da se ne zahteva nobena dodatna prilagoditev poleg minimalne zahteve v višini 1 % BDP.

               (8)

               Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 1 % BDP v letu 2018 je skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2018 ne presega 2,8 %.

               (9)

               Primerno je, da se to priporočilo objavi.

               (10)

               Za doseganje priporočenih proračunskih ciljev je ključnega pomena, da Madžarska sprejme in dosledno izvaja potrebne ukrepe ter pozorno spremlja gibanje tekočih odhodkov –

         PRIPOROČA, NAJ MADŽARSKA:

               1.

               sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 2,8 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1 % BDP, s čimer bo država na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

               2.

               uporabi morebitne nepričakovane koristi za zmanjšanje primanjkljaja; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

               3.

               Svetu do 15. oktobra 2018 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila; v poročilu bi bilo treba navesti dovolj podrobno opredeljene in verodostojno napovedane ukrepe, vključno s proračunskim vplivom vsakega od njih, ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za leto 2018.

      To priporočilo je naslovljeno na Madžarsko.
      V Luxembourgu, 22. junija 2018

            Za Svet

            Predsednik

         V. GORANOV

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016 (UL C 299, 18.8.2016, str. 49).


title: Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji

text:
               27.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 223/3

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 22. junija 2018
   za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji
   (2018/C 223/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 121 Pogodbe države članice spodbujajo zdrave javne finance v srednjeročnem obdobju s koordinacijo gospodarskih politik in večstranskim nadzorom, da se prepreči pojav čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.

               (2)

               Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

               (3)

               Svet je 16. junija 2017 Romuniji priporočil (2), naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (3) v letu 2017 ne bo presegla 3,3 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP, s čimer bo država na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Svet je 5. decembra 2017 ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017. Na podlagi tega je Svet je 5. decembra 2017 Romuniji izdal revidirano priporočilo (4), naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP.

               (4)

               Glede na napoved Komisije iz spomladi 2018 in podatkov o realizaciji iz leta 2017, ki jih je potrdil Eurostat, je rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2017 precej presegala referenčno vrednost za odhodke, kar kaže na zelo velik znaten odklon (in sicer odklon v višini 3,3 % BDP). V letu 2016 se je strukturni saldo z vrednosti -2,1 % BDP poslabšal na -3,3 % BDP, kar prav tako kaže na zelo velik znaten odklon od priporočene strukturne prilagoditve (in sicer odklon v višini 1,7 % BDP). Na velikost odklona, ki jo kaže strukturni saldo, negativno vplivata višja ocena potencialne rasti BDP v primerjavi s srednjeročnim povprečjem, ki je podlaga za referenčno vrednost za odhodke, ter zmanjšanje javnih naložb, ki je zglajeno v referenčni vrednosti za odhodke. Ne glede na to razliko oba kazalnika potrjujeta znaten odklon od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2017.

               (5)

               Komisija je ob upoštevanju celovite ocene z dne 23. maja 2018 menila, da v Romuniji obstaja znaten odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, in Romuniji izdala opozorilo v skladu s členom 121(4) Pogodbe in prvim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (6)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 bi moral Svet v enem mesecu od datuma sprejetja opozorila na zadevno državo članico nasloviti priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe politik. V Uredbi (ES) št. 1466/97 je predvideno, da se v priporočilu državi članici določi največ petmesečni rok za odpravo odklona. Na tej podlagi se zdi rok 15. oktober 2018, v katerem mora Romunija odpraviti odklon, primeren. Romunija bi morala v navedenem roku poročati o ukrepih, ki jih je sprejela v odgovor na to priporočilo.

               (7)

               Na podlagi napovedi proizvodne vrzeli iz napovedi Komisije iz spomladi 2017 bo Romunija v letih 2018 in 2019 ostala v obdobju normalnih gospodarskih razmer. Delež javnega dolga Romunije je pod pragom 60 % BDP. Zato minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba (ES) št. 1466/97 in skupno dogovorjena prilagoditvena matrika iz Pakta za stabilnost in rast, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in morebitne pomisleke glede vzdržnosti, tako za leto 2018 kot za leto 2019 znaša 0,5 % BDP.

               (8)

               Strukturni primanjkljaj Romunije se je v letu 2016 povečal za 2,1 % BDP in v letu 2017 za 1,2 % BDP na 3,3 % BDP v letu 2017. Zahtevo po minimalni prilagoditvi bi moral dopolnjevati dodaten in vztrajen napor, potreben za popravek kumulativnega odklona in vrnitev Romunije nazaj na ustrezno prilagoditveno pot po spodrsljajih v letih 2016 in 2017. Glede na obseg ugotovljenega znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja se zdi ustrezen dodaten napor v višini 0,3 % BDP, ki bo pospešil prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

               (9)

               Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 0,8 % BDP v letih 2018 in 2019 je skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2018 ne presega 3,3 %, v letu 2019 pa ne 5,1 %.

               (10)

               Napoved Komisije iz spomladi 2018 v letu 2018 predvideva nadaljnje poslabšanje strukturnega salda za 0,4 % BDP, v letu 2019 pa za dodatnih 0,4 % BDP. Zato strukturno izboljšanje v višini 0,8 % BDP v letih 2018 in 2019 pomeni potrebo po sprejetju ukrepov s skupnim strukturnim rezultatom 1,2 % BDP v letu 2018 in dodatnih ukrepov s strukturnim rezultatom 1,2 % BDP v letu 2019 v primerjavi s sedanjim izhodiščem v napovedi Komisije iz spomladi 2018.

               (11)

               Napoved Komisije iz spomladi 2018 predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2018 in 3,8 % BDP v letu 2019, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Zahtevana strukturna prilagoditev se zdi primerna tudi zato, da se zagotovi, da Romunija v letih 2018 in 2019 z nekaj manevrskega prostora izpolnjuje referenčno merilo 3 % BDP iz Pogodbe.

               (12)

               Dejstvo, da Romunija ni ukrepala po prejšnjih priporočilih za odpravo ugotovljenega znatnega odklona, in tveganje, da bo referenčno merilo iz Pogodbe preseženo za 3 % BDP, zahtevata takojšnje ukrepanje za ponovno vrnitev proračunske politike Romunije na preudarno pot.

               (13)

               Primerno je, da se to priporočilo objavi.

               (14)

               Za doseganje priporočenih proračunskih ciljev je ključnega pomena, da Romunija sprejme in dosledno izvaja potrebne ukrepe ter pozorno spremlja gibanje tekočih odhodkov –

         PRIPOROČA, NAJ ROMUNIJA:

               (1)

               sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 3,3 % BDP in v letu 2019 ne 5,1 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP v vsakem letu, s čimer bo država članica na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

               (2)

               uporabi morebitne nepričakovane koristi za zmanjšanje primanjkljaja; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

               (3)

               Svetu do 15. oktobra 2018 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila; v poročilu bi bilo treba navesti dovolj podrobno opredeljene in verodostojno napovedane ukrepe, vključno s proračunskim vplivom vsakega od njih ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za obdobje 2018–2019.

      To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.
      V Luxembourgu, 22. junija 2018

            Za Svet

            Predsednik

         V. GORANOV

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji (UL C 216, 6.7.2017, str. 1).

      (3)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 5. decembra 2017 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji (UL C 439, 20.12.2017, str. 1).


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 6. julija 2018 – Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 260/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
      z dne 6. julija 2018
      Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

                  (2)

                  Mandat sedanjega zunanjega revizorja Banke Slovenije, družbe Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., je potekel po reviziji za poslovno leto 2017. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2018 do 2020 izbrala družbo Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Priporoči se, da se družba Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. imenuje za zunanjega revizorja Banke Slovenije za poslovna leta 2018 do 2020.

         V Frankfurtu na Majni, 6. julija 2018

               Predsednik ECB

            Mario DRAGHI