               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 509 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Francija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Francijo
                  8
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Francija se sooča zlasti s šibko konkurenčnostjo ter visokim in naraščajočim javnim dolgom v razmerah nizke rasti produktivnosti. Posebej pomembno je tveganje škodljivih učinkov na francosko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

               (4)Francija je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  10
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  11
               .

               (6)Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015, pri čemer naj bi nominalni primanjkljaj znašal 2,8 % BDP. V letu 2020 je načrtovano dodatno znižanje nominalnega primanjkljaja na 1,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP, bo po načrtih dosežen do leta 2019. Vendar naj bi preračunani
                  12
                strukturni saldo v letu 2020 po napovedih znašal –1,2 % BDP, torej srednjeročni cilj v obdobju, ki ga zajema program, ne bi bil dosežen. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 95,9 % v letu 2018 na 93,1 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2018 naprej, niso bili dovolj podrobno opredeljeni.

               (7)Svet je 10. marca 2015 Franciji priporočil, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do leta 2017 in doseže primanjkljaj sektorja država v višini 2,8 % BDP, kar je skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,9 % BDP v letu 2017. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2017 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2017 dosegel 3,0 % BDP, kar je nad ciljno vrednostjo, ki jo je priporočil Svet. Leta 2018 naj bi nominalni primanjkljaj ob nespremenjenih politikah znašal 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe in kaže na tveganja za vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Francija po napovedih v zajetem obdobju ne bo dosegla priporočenega fiskalnega napora, saj njena konsolidacijska strategija temelji predvsem na izboljševanju cikličnih pogojev in nadaljevanju nizkih obrestnih mer, nad čemer organi nimajo nadzora.

               (8)Če bo primanjkljaj pravočasno in vzdržno odpravljen, bosta za Francijo leta 2018 začela veljati preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Francija naj bi se glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. strukturnemu primanjkljaju v višini 0,4 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  13
               , ki v letu 2018 ne presega 1,2 %. To bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Poleg tega obstaja tudi tveganje, da Francija leta 2018 ne bo izpolnila prehodnega pravila glede dolga, saj naj bi se po napovedih strukturni saldo v nasprotju z minimalno linearno strukturno prilagoditvijo v višini 0,4 % BDP poslabšal za 0,5 odstotne točke BDP. Svet na splošno meni, da bi morala biti Francija pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti v letu 2017 in da bodo od leta 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Francije. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Francije.

               (9)Raven javnofinančnih odhodkov v Franciji je ena najvišjih v EU. Delež odhodkov naj bi leta 2017 po napovedih dosegel 56,2 % BDP, kar je 9,7 odstotne točke nad povprečjem EU. Francija izvaja konsolidacijsko strategijo, ki temelji na odhodkih ter zajema predvsem nižanje obrestnih mer in zmanjševanje javnih naložb. Vendar ni verjetno, da se bodo nizke obrestne mere v srednjeročnem obdobju nadaljevale, krčenje produktivnih naložb pa bi lahko v prihodnosti škodovalo gospodarskemu potencialu. Po drugi strani je bilo ob pregledih porabe opredeljenih več možnih načinov za izboljšanje učinkovitosti, ki pa niso bili izvedeni. Pri pregledih porabe je bil za obdobje 2015–2017 opredeljen le majhen del – manj kot 2 % – skupnih načrtovanih prihrankov pri odhodkih v višini 50 milijard EUR. Vendar so bili ti le delno preneseni v dejanske ukrepe v proračunu za leto 2016, medtem ko ukrepi v proračunu za leto 2017 temeljijo na ukrepih, ki so že bili določeni za namene prihrankov v pregledu porabe iz leta 2015. Prihranke, ki izhajajo iz pregledov porabe, bi bilo mogoče znatno povečati z razširitvijo področij odhodkov, za katere se izvajajo pregledi, in z uvedbo večletne strategije, ki bi za vse opredeljene prihranke določila konkretne proračunske ukrepe.

               (10)Visoki prispevki za socialno varnost v povezavi z visokimi davki obremenjujejo podjetja in lahko odvračajo od zasebnih naložb ter zavirajo rast podjetij in nove zaposlitve. Izvajanje ukrepov politike za zmanjšanje stroškov dela se nadaljuje, in sicer se je aprila 2016 začela druga faza znižanj prispevkov delodajalcev za socialno varnost, načrtovana v okviru pakta za odgovornost in solidarnost. Poleg tega je vlada za leto 2017 povečala davčne olajšave za konkurenčnost in zaposlovanje (CICE) s 6 % na 7 %. Ti ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža v stroških dela so od leta 2013 izboljšali konkurenčnost Francije, vendar nakopičene pretekle izgube še niso nadomeščene. Francija je imela leta 2015 na ravni povprečne plače najvišje prispevke delodajalcev za socialno varnost v EU kot delež skupnih stroškov dela, ki jih plača delodajalec, čeprav se ta zmanjšuje. Nedavne ocene teh ukrepov so pokazale njihov pozitiven učinek na zaposlovanje in stopnje dobička podjetij, vendar so potrebne nadaljnje ocene, da se v celoti ovrednoti njihov vpliv na plače, naložbe, zaposlovanje in dobičke podjetij. Nedavne ocene kažejo tudi, da bi konsolidacija vseh shem za zmanjšanje stroškov dela in njihovo preoblikovanje v trajno znižanje socialnih prispevkov optimizirala njihove učinke na zaposlenost in naložbe.

               (11)Dejanska povprečna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb je bila leta 2016 pri 38,4 % najvišja v EU, izrazito visoki pa so tudi drugi davki na proizvodnjo. Za zajezitev tega trenda je Francija napovedala ukrepe za zmanjšanje zakonsko določene davčne stopnje na dohodke pravnih oseb na 28 % v letu 2020. Hkrati se davčna obremenitev potrošnje še naprej znižuje manj kot v drugih državah članicah EU. Francija je bila leta 2014 na 27. mestu v EU glede prihodkov od davkov na potrošnjo kot odstotek skupne obdavčitve. Za sistem DDV so značilne srednje visoka splošna stopnja in nizke znižane stopnje, ki se uporabljajo za široko osnovo. Zapletenost davčnega sistema je ovira za dobro delujoče poslovno okolje. Francija ima ob visoki davčni obremenitvi številne davčne olajšave, znižane stopnje in veliko število davčnih shem, kar povečuje stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti in negotovost. Skupni davčni odhodki Francije so znatni in znašajo več kot 3 % BDP. Tudi upravni stroški davčnih organov za pobiranje davkov so visoki in presegajo povprečje EU.

               (12)V letu 2016 se je stopnja brezposelnosti znižala na 10,1 %. Brezposelnost je višja med mladimi, nizko usposobljenimi in osebami, ki niso bile rojene v EU. Tekoče reforme upravljanja so ključne za uskladitev možnosti za usposabljanje z možnostmi za zaposlitev in potrebami gospodarstva. Hkrati se iskalci zaposlitve, slabše usposobljeni delavci in zaposleni v MSP soočajo z vztrajnimi težavami pri dostopu do usposabljanja. Zagotovitev njihove udeležbe in ustreznosti usposabljanja, ki jim je na voljo, bo morda zahtevala okrepitev obstoječih ukrepov in ponovno uravnoteženje sredstev. Mladi, zlasti najslabše usposobljeni med njimi, se še vedno soočajo s težavami pri vstopu na trg dela. V tem okviru ukrepi, sprejeti za podporo vajeništvu, zaenkrat prinašajo pozitivne rezultate. Vendar ponujeno začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti kadar je del šolskih programov in v nekaterih terciarnih sektorjih, ni dovolj povezano z zaposlitvenimi možnostmi. Poleg tega se v začetno poklicno izobraževanje pogosteje usmerja učence iz prikrajšanih okolij, ki predstavljajo tudi veliko večino zgodnjih osipnikov, to pa prispeva k veliki neenakosti v izobraženosti. Vpliv socialno-ekonomskega statusa na uspešnost učencev je najvišji v OECD.

               (13)Leta 2016 je bilo zaposlenih samo 54,5 % delovno sposobnih oseb, ki niso bile rojene v EU. Stopnja zaposlenosti žensk (45,4 %) je bila med najnižjimi v EU. Vrzel v zaposlenosti med ljudmi, ki niso rojeni v EU, in tistimi, ki so rojeni v Franciji, se je leta 2016 povečala na 17,5 odstotne točke (pri ženskah na 23,7 odstotne točke). Nizka uspešnost ljudi, ki niso bili rojeni v EU, znižuje skupno stopnjo zaposlenosti in predstavlja kronično slabo izkoriščenost delovne sile. Tudi druga generacija priseljencev se sooča z neugodnimi rezultati na področju zaposlovanja, ki jih ne moremo pojasniti z razlikami v starosti, izobrazbi ter znanjih in spretnostih. Poleg tega so vrzeli pri rezultatih izobraževanja trdovratne, saj druga generacija priseljencev le delno povečuje uspešnost. Za reševanje tega izziva je potrebna celovita strategija, ki zajema zlasti ciljno usmerjene ukrepe za znanje jezikov, izpopolnjevanje in usposabljanje, zaposlitveno svetovanje in druge ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja. Za spodbujanje udeležbe na trgu dela so ključni učinkovit dostop do storitev ter ukrepi proti diskriminatornim praksam, ki vplivajo na zaposlovanje oseb, ki niso rojene v EU, in priseljencev druge generacije.

               (14)Od leta 2013 se minimalna plača v Franciji usklajuje z inflacijo v skladu z zadevnimi pravili. V razmerah nizke inflacije in upočasnitve rasti plač je bila rast minimalne plače nižja od rasti referenčnih plač. Čeprav je minimalna plača v primerjavi z mediano plač visoka, so se stroški dela pri minimalni plači znižali z oprostitvami plačila socialnih prispevkov. Povišanje minimalne plače sproža povišanje plač za večino kategorij delavcev in bi lahko ustvarilo kompresijo plač navzgor. Usklajevanje minimalne plače z inflacijo je sicer pomembno, da se ohrani kupna moč delavcev, vendar bi veljavni mehanizem za usklajevanje lahko prispeval k odlaganju potrebne splošne prilagoditve plač. Poleg tega v trenutnih razmerah visoke brezposelnosti obstajajo tveganja, da stroški dela pri minimalni plači omejujejo zaposlitvene možnosti nizko usposobljenih oseb. Skupina neodvisnih strokovnjakov vsako leto oceni minimalno plačo v Franciji in pripravi nezavezujoča mnenja v zvezi z njenim gibanjem. Njeno mnenje o ad hoc povišanjih je bilo doslej vedno upoštevano in ima pomembno vlogo pri nadzoru uporabe takšnih ad hoc povišanj.

               (15)Francija je z zakonom o delu, socialnem dialogu in poklicnih poteh iz julija 2016 uvedla ukrepe, namenjene izboljšanju zmogljivosti podjetij za prilagajanje gospodarskim ciklom in za zmanjšanje segmentacije. Zakon jasneje določa pravila o odpovedih pogodb o zaposlitvi iz gospodarskih razlogov, razširja področje uporabe večinskih sporazumov na ravni podjetja in povečuje učinkovitost kolektivnih pogajanj. Vztrajno visoke stopnje brezposelnosti pomenijo breme za vzdržnost sistema nadomestil za brezposelnost. V zvezi s tem so socialni partnerji marca 2017 dosegli dogovor o novi konvenciji v zvezi z nadomestili za brezposelnost, ki jo mora potrditi francoska vlada in katere cilj je zmanjšati letni primanjkljaj za 1,2 milijarde EUR.

               (16)Čeprav je Francija izboljšala svojo splošno regulativno uspešnost, se poslovno okolje še naprej v primerjavi z glavnimi konkurenti uvršča na sredino. Kljub nadaljnjim prizadevanjem za poenostavitev se podjetja namreč še vedno srečujejo z visokim regulativnim bremenom in hitro spreminjajočo se zakonodajo. To je ena glavnih ovir za zasebne naložbe. Francija je s programom poenostavitve sprejela ukrepe za zmanjšanje birokracije za podjetja, vendar precejšnje število ukrepov, sprejetih pred letom 2016, še ni bilo izvedenih. Hkrati na razvoj podjetij še naprej vplivajo učinki pragu, kar ima posledice za njihovo gospodarsko in tržno uspešnost. Povečane socialne in davčne obveznosti, ki veljajo za podjetja, katerih število zaposlenih presega določen prag, lahko odvračajo podjetja od širitve do velikosti, ki bi jim omogočila izvoz in inovacije. Ti učinki pragu lahko posledično vplivajo na produktivnost, konkurenčnost in internacionalizacijo podjetij. Dejansko empirični dokazi kažejo, da sta za delodajalce še posebej draga pragova do 10 in 50 zaposlenih, za francosko gospodarstvo pa je značilen nesorazmerno nizek delež družb nad temi pragovi, kar kaže na povezavo med tema pojavoma.

               (17)Konkurenca na področju storitev se je v številnih sektorjih izboljšala, vendar nekatere gospodarsko pomembne sektorje, kot so računovodstvo, arhitektura, storitve nege na domu, stanovanjske in gostinske storitve, storitve taksi prevoza in najem zasebnih vozil, še vedno zaznamujejo nizka konkurenca in/ali regulativne ovire. Pri teh storitvah so še vedno prisotne ovire, zlasti prekomerne regulativne zahteve, ki odvračajo od vstopa na trg ali omejujejo učinkovito konkurenco. Zmanjšanje teh ovir bi obstoječim ali novim podjetjem lahko omogočilo, da z uporabo novih tehnologij in digitalnega razvoja povečajo svojo konkurenčnost in/ali vstopijo na trge, ter potrošnikom prineslo koristi v obliki nižjih cen in boljše kakovosti storitev. V ta namen je Komisija v okviru svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgu storitev
                  14
                januarja 2017 začela medsebojno ocenjevanje in pozvala države članice EU, naj ocenijo obstoječe ovire v svojih državah, ki omejujejo dostop do nekaterih poklicev.

               (18)Inovacije v Franciji niso na ravni vodilnih evropskih držav na področju inovacij. Še vedno je prisotna velika zapletenost, izziv pa ostaja tudi splošno usklajevanje. Razkorak med obsegom dodeljene javne podpore in srednje visoko inovacijsko uspešnostjo Francije poraja vprašanja o učinkovitosti mehanizmov javne podpore. Neoptimalno je zlasti sodelovanje med javnimi raziskavami in podjetji, kar negativno vpliva na gospodarske rezultate inovacijskega sistema.

               (19)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Francija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (20)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  15
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (21)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Francija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi skladnost s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in tudi zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Francije. Celovito pregleda postavke odhodkov z namenom povečanja učinkovitosti, ki se kaže v prihrankih pri odhodkih.

               2.Konsolidira ukrepe za zmanjšanje stroškov dela, da se na proračunsko nevtralen način poveča njihova učinkovitost in da se okrepijo njihovi učinki na zaposlovanje in naložbe. Razširi splošno davčno osnovo in sprejme nadaljnje ukrepe za izvedbo načrtovanega zmanjšanja zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb.

               3.Izboljša dostop do trga dela za iskalce zaposlitve, zlasti manj usposobljene delavce in osebe s priseljenskim ozadjem, med drugim z revizijo sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Zagotovi skladnost gibanj minimalne plače z ustvarjanjem novih delovnih mest in konkurenčnostjo.

               4.Dodatno zmanjša regulativno breme za podjetja, vključno z nadaljnjim izvajanjem programa poenostavitve. Nadaljuje odpravljanje ovir za konkurenco v storitvenem sektorju, med drugim pri poslovnih storitvah in reguliranih poklicih. Poenostavi in izboljša učinkovitost javnih podpornih shem za inovacije.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 509 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  UL C92/01, 24.3.2017, str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 75 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (13)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final in COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


|

52010DC0131

Osnutek priporočilo Komisije z dne […] o pooblastilu Komisiji, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe  /* KOM/2010/0131 končno */

	[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |Bruselj, 7.4.2010COM(2010)131 konč.OsnutekPRIPOROČILO KOMISIJEz dne […]o pooblastilu Komisiji, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe(predložila Komisija)OsnutekPRIPOROČILO KOMISIJEz dne […]o pooblastilu Komisiji, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in PrincipeOBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMEvropska unija in Demokratična republika Sao Tome in Principe sta 23. julija 2007 sklenili Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju[1], katerega Protokol, ki je začel veljati 1. junija 2006 in ureja ribolovne možnosti ter finančne prispevke, določene v Sporazumu, bo prenehal veljati 31. maja 2010.Komisija predlaga pogajanja o novem protokolu, ki bo bolje prilagojen dejanskim možnostim in potrebam ladjevja držav članic v skladu s sklepi Sveta leta 2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju. Parafiranje novega protokola pred potekom veljave sedanjega protokola bi omogočilo neprekinjen ribolov.Zato je Svet pozvan, da potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.PRIPOROČILOGlede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da:-  Svet Komisijo pooblasti, da odpre in vodi pogajanja za obnovitev Protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe;-  je Komisija imenovana za pogajalko;-  Komisija vodi ta pogajanja v posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;-  Svet potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.PRILOGAPogajalske smernice-  Cilj pogajanj je obnovitev Protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe na podlagi sklepov Sveta z dne 15. julija 2004, sprejetih na podlagi Sporočila Komisije z dne 23. decembra 2002.-  Za spodbujanje trajnostnega in odgovornega ribolova s tem novim protokolom bodo pogajanja Komisije temeljila na naslednjih ciljih:-  dostop do izključne ekonomske cone (IEC) Demokratične republike Sao Tome in Principe in zagotovitev potrebnih dovoljenj plovilom evropskega ladjevja za izvajanje ribolova tunov v navedeni IEC;-  upoštevanje najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj;-  zagotovitev ravni dostopa do virov na podlagi parametrov, določenih v sedanjem protokolu, in njihovega razvoja v zadnjih letih, zlasti glede dovoljenih količin ulova, števila razpoložljivih dovoljenj za ribolov itd.;-  krepitev dialoga o politiki v tem sektorju za spodbujanje izvajanja odgovorne ribiške politike, povezane z razvojnimi cilji države, zlasti glede nadzora in spremljanja ribolova, upravljanja staleža ter izboljšanja zdravstvenih in higienskih razmer za ribiške proizvode.[1] Uredba (ES) št. 894/2007 z dne 23. julija 2007, UL L 205, 7.8.2007, str. 35.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 526 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Švedsko
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  8
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti vztrajna rast cen že tako precenjenih stanovanjskih nepremičnin skupaj z nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev predstavlja tveganje neurejene odprave neravnotežij. Banke so sicer ustrezno kapitalizirane, vendar bi neurejena odprava neravnotežij lahko vplivala tudi na finančni sektor, saj so banke vse bolj izpostavljene s hipotekarnimi posojili gospodinjstev. V takem primeru bi lahko prišlo do učinkov prelivanja na sosednje države, saj so švedske bančne skupine sistemsko pomembne v nordijsko-baltski regiji. Švedski organi se dobro zavedajo vse večjih tveganj, zato so v zadnjih letih sprejeli ukrepe za omejitev rasti hipotekarnih dolgov in povečanje obsega gradnje stanovanj. Vendar doslej izvedeni ukrepi politik niso zadostovali za preprečitev pregrevanja stanovanjskega sektorja. Na splošno ostajajo vrzeli v politikah na področjih davčne ureditve, povezane s stanovanji, in makrobonitetnega okvira ter pri odpravljanju ozkih grl pri ponudbi novih stanovanj in ovir za učinkovito uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin.

               (3)Švedska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  9
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  10
               .

               (5)Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada namerava v skladu s konvergenčnim programom za leto 2017 doseči presežek v višini 0,3 % BDP leta 2017 ter še naprej izpolnjevati srednjeročni proračunski cilj – tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP – v celotnem programskem obdobju. V skladu s konvergenčnim programom naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2017 padel na 39,5 % in se še zmanjšal na 31,4 % v letu 2020. Močna gospodarska rast in zdrave javne finance sta opredeljena kot glavna dejavnika za upadajoči dolg sektorja država kot odstotek BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi strukturni saldo kazal presežek v višini 0,4 % BDP v letu 2017 in presežek v višini 0,8 % BDP v letu 2018, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 pričakuje, da bo Švedska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Že v osnovi visoka zadolženost gospodinjstev je še naprej naraščala. Zadolženost gospodinjstev je v letu 2016 narasla za 7,1 % ter se s tem približala 86 % BDP in okoli 180 % razpoložljivega dohodka, kar je bila zlasti posledica višjih hipotekarnih posojil, povezanih s stalnim zviševanjem cen stanovanjskih nepremičnin. Porazdelitev ravni dolga je postajala vse bolj neenaka, pri čemer se je povečal delež gospodinjstev, na novo obremenjenih s hipoteko (16,4 % leta 2016), ki so se zadolžila do 600 % svojega razpoložljivega dohodka. Vlada je sprejela nekaj pomembnih makrobonitetnih ukrepov – vključno z uvedbo nove zahteve za amortizacijo hipotekarnih posojil leta 2016 – vendar ostaja nejasno, ali bodo imeli ti ukrepi srednjeročno zadosten učinek. Vlada je februarja 2017 začela izvajati zakonodajni postopek za okrepitev pravnega pooblastila makrobonitetnega organa, da bi zagotovila, da lahko organ v prihodnje uvede morebitne pravočasne makrobonitetne ukrepe in pri tem uporabi širši nabor orodij. Zakonodajne spremembe naj bi začele veljati najpozneje februarja 2018. Prilagoditev davčnih spodbud, na primer s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine, bi prispevala k zaviranju rasti zadolženosti gospodinjstev, vendar vlada glede tega vprašanja ni dosegla napredka.

               (7)Na Švedskem cene stanovanjskih premičnin hitro in vztrajno rastejo že od sredine 1990-ih let. Trend hitre in vztrajne rasti se je še nadaljeval zlasti v glavnih mestnih območjih. Ključni razlogi za to so med drugim velikodušna davčna obravnava lastništva stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih dolgov, spodbujevalni kreditni pogoji skupaj z razmeroma nizkimi stopnjami amortizacije hipotekarnih posojil ter stalno pomanjkanje ponudbe stanovanjskih nepremičnin. To pomanjkanje je povezano s strukturno neučinkovitostjo trga stanovanjskih nepremičnin. Gradnja stanovanj se je še naprej povečevala, vendar še zdaleč ne dohaja novih potreb. Načrt vlade za trg stanovanjskih nepremičnin v 22 točkah obravnava nekatere osnovne dejavnike, ki botrujejo pomanjkanju stanovanjskih nepremičnin, vključno z ukrepi za povečanje števila zemljišč, razpoložljivih za gradnjo, znižanje stroškov gradnje in skrajšanje pripravljalnih obdobij za postopek načrtovanja. Toda nekatere druge strukturne neučinkovitosti, vključno s šibko konkurenco v gradbeništvu, niso ustrezno obravnavane. Pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin zaostrujejo ovire, ki preprečujejo učinkovito uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin. Švedski močno regulirani najemniški trg ustvarja učinke rigidnosti trga ter učinke „vključenih/izključenih“, kljub temu pa niso bili sprejeti nobeni konkretni ukrepi politike, ki bi uvedli večjo prožnost pri določanju višine najemnin. Na trgu lastniških stanovanj razmeroma visoki davki na kapitalski dobiček zmanjšujejo mobilnost lastnikov stanovanjskih nepremičnin. Uvedena je bila začasna reforma pravil o odlogu plačila davka na kapitalski dobiček pri nepremičninskih transakcijah, vendar bo imela verjetno omejen učinek. Pomanjkanje razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanjskih nepremičnin poleg tega tudi omejuje mobilnost na trgu dela in učinkovito vključevanje migrantov na trg dela ter prispeva k medgeneracijski neenakosti.

               (8)Švedska je imela leta 2016 eno najvišjih stopenj zaposlenosti v EU (81,2 %), zabeležila pa je tudi eno najnižjih stopenj dolgotrajne brezposelnosti. Vendar ostaja še nekaj izzivov, kot sta vključevanje nizko usposobljenih oseb in migrantov iz tretjih držav na trg dela ter zmanjšanje precejšnje vrzeli v zaposlenosti za ženske, rojene zunaj EU. Švedska je veliko storila na področju sprejema prosilcev za azil ter integracije beguncev in drugih priseljencev. Zdi se, da so mogoče še nadaljnje izboljšave, saj je bila v letu 2016 le tretjina udeležencev programa uvajanja zaposlenih ali se jih je izobraževalo 90 dni po končanju programa, poleg tega pa še ni celostnega pristopa in upravljanja v zvezi z ustreznim priznavanjem kvalifikacij.

               (9)Po podatkih raziskave OECD PISA iz leta 2015 se je po več letih slabšanja uspešnosti obvladanje osnovnih znanj med 15-letniki izboljšalo. Vendar je delež posameznikov s slabimi rezultati še vedno blizu povprečja EU, vrzel v uspešnosti v povezavi s socialno-ekonomskim poreklom učencev in dijakov pa se je povečala. Te ukrepe, ki jih je vlada uvedla, da bi izboljšala šolske rezultate in enakost, je treba skupaj s pobudami, namenjenimi integraciji novih učencev migrantskega porekla v šolski sistem, pozorno spremljati.

               (10)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (11)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program in meni
                  11
               , da bo Švedska po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (12)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Švedska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Obravnava tveganja, povezana z zadolženostjo gospodinjstev, zlasti s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine ob hkratnem omejevanju dajanja posojil po stopnjah s pretirano visokim razmerjem med dolgom in dohodkom. Spodbuja naložbe v stanovanjske nepremičnine in izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, tudi z uvedbo večje prožnosti pri določanju višine najemnin in pregledom zasnove davka na kapitalski dobiček.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 92 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 263 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter ki se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Latvije za stabilnost za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Latvija ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2015
                  6
               . V tem poročilu je ocenila napredek pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Latvija je 17. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast; poleg tega je v skladu s podatki Eurostata upravičena do uporabe določbe o sistemski pokojninski reformi. Latvija je v svojem programu za stabilnost zaprosila za začasno odstopanje od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja, saj še vedno izvaja večjo strukturno reformo zdravstvenega sistema. Proračunski stroški zdravstvene reforme v letu 2016 znašajo 0,2 % BDP. Po ocenah se bo z reformo zaposlovanje povečalo za 0,6 %, raven BDP pa naj bi se do leta 2023 povečala za 2,2 %. Ocenjuje je, da sta pozitiven učinek na rast in dolgoročna vzdržnost javnih financ  verjetna. Vendar v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015 napovedani strukturni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP v letu 2016 presega ustrezen varnostni razmik glede na referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, ki jo je treba upoštevati za upravičenost do uporabe določbe o strukturnih reformah. Zato kljub priznavanju potrebnosti trenutne zdravstvene reforme Svet meni, da Latvija ne izpolnjuje zahtev za upravičenost do zahtevanega začasnega odstopanja v letu 2016.

               (9)V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje razmeroma stabilen nominalni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP v letu 2016 in 1,3 % BDP v letu 2017, v letu 2018 pa naj bi ta narasel na 1,7 % BDP. Za dosego teh ciljev vlada namerava doseči strukturni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP v letu 2016 in 1,4 % BDP od leta 2017. Pot v programu za stabilnost vključuje odstopanje na podlagi določbe o strukturnih reformah, do katere Latvija očitno ni upravičena, načrtovani dodatni izdatki za obrambo v obdobju 2016–2019 pa so v njej opredeljeni kot enkratni ukrepi. V skladu s programom za stabilnost naj bi se delež javnega dolga s 37 % BDP v letu 2015 zmanjšal na 34 % BDP v letu 2018, z nekaj vmesnimi letnimi nihanji zaradi kopičenja likvidnih sredstev za upravljanje dolga. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Ukrepi za leto 2015 so bili večinoma izvedeni v skladu s proračunskim načrtom. Vendar ukrepi v podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015  Latvija v letu 2015 izpolnjuje zahteve, ob upoštevanju uporabe določbe o pokojninski reformi. V letu 2016 pa obstaja tveganje znatnega odstopanja. Strukturni saldo je treba izboljšati za 0,3 % BDP ob upoštevanju olajšave za pokojninsko reformo. V skladu z napovedjo Komisije se ta poslabša za 0,3 % BDP, saj izdatkov za obrambo ni mogoče opredeliti kot enkratne ukrepe. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Latvija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.

               (10)Za latvijsko visoko šolstvo se vzpostavlja nacionalna neodvisna akreditacijska agencija in razvija nov model financiranja, ki nagrajuje kakovost. Kljub določenemu napredku pri reformi raziskovalnega in inovacijskega sistema v skladu s okvirom za pametno specializacijo prihaja do slabih znanstvenih rezultatov zaradi nezadostnega javnega financiranja v razdrobljenem raziskovalnem in inovacijskem sistemu. Latvija je leta 2013 v R&R vložila samo približno 0,6 % BDP, kar je tretji najmanjši delež v EU. Intenzivnost javnih vlaganj v R&R je v letu 2013 dosegala samo 0,43 % BDP. Pomanjkanje inovacij ter naložb zasebnega sektorja v višjo dodano vrednost in panoge z intenzivno uporabo znanja ovira konkurenčnost.

               (11)Ne glede na napredek pri odpravljanju brezposelnosti so glede na krčenje delovne sile potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje brezposelnosti mladih in njenih negativnih dolgoročnih posledic. Latvija je dosegla določen napredek pri reformi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vajeništva; privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja pa še vedno ostaja izziv zaradi omejenega angažmaja malih in srednjih podjetij.

               (12)Čeprav je bilo opravljenega že veliko analitičnega dela in načrtovanja, pri reformi socialne pomoči ni bilo doseženega napredka niti jih ne podpirajo zadostni proračunski načrti. Slaba pokritost z nadomestili za brezposelnost in socialnimi pomočmi  ter njihova nezadostnost onemogočata učinkovito ukrepanje za zmanjšanje revščine, socialne izključenosti in visoke stopnje neenakosti.  V teh razmerah imajo izdatki za socialno zaščito le majhen učinek na zmanjšanje revščine. Leta 2014 je približno 32,7 % latvijskega prebivalstva pretila revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa ostaja med najvišjimi v EU. Financiranje aktivnih politik zaposlovanja in pokritost z njimi sta še vedno nizka v primerjavi z drugimi državami EU. Visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki še vedno negativno vpliva na formalno zaposlitev in zmanjšuje povpraševanje po nizko kvalificiranih delavcih, po drugi strani pa imajo okoljski davki in učinkoviti davki na premoženje znaten neizkoriščen potencial. Zaradi nizke stopnje javnega financiranja zdravstvenega varstva, visokih neposrednih plačil, nezadostnih spodbud za večjo uspešnost in učinkovitost ter nezadostnega usklajevanja ima velik del prebivalstva zmanjšan dostop do zdravstvenega varstva. Marsikaj je še mogoče storiti za izboljšanje stroškovne učinkovitosti in kakovosti sistema ter za povezovanje financiranja bolnišnic z mehanizmi, ki nagrajujejo uspešnost.

               (13)Latvija je dosegla velik napredek pri reformiranju pravosodja. Vendar stopnja reševanja civilnih in gospodarskih zadev ostaja nizka ter ustvarja dodatno breme za podjetja; okrepiti bi bilo treba vlogo sodnega sveta in predsednikov sodišč pri izvajanju reforme pravosodja. Boj proti davčnim utajam in primerno pobiranje davkov sta nezadostna, stopnja izogibanja davkom pa je še vedno visoka. Zakon o insolventnosti je bil sicer sprejet, še vedno pa ostajajo izzivi glede ustrezne politike na področju insolventnosti in učinkovitega sistema nadzora stečajnih upraviteljev. Poslovnemu okolju in kakovosti javnih storitev bi koristili odločnejši ukrepi proti navzkrižju interesov in korupciji, zlasti v izpostavljenih sektorjih, kot so javna naročila, gradbeništvo in zdravstveno varstvo. V zvezi s predlogi za spremembo zakona o konkurenci, ki bi svetu za konkurenco omogočile večjo institucionalno in finančno neodvisnost ter učinkovito ukrepanje proti javnim organom, ni bilo nobenega napredka. Parlament ni sprejel zakona o javni službi. Pomembno je, da so vključeni organi lokalne samouprave.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo latvijske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje odločitve na nacionalni ravni, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Latvije za stabilnost, njegovo mnenje
                  7
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Latvija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da bo odstopanje od srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 omejeno na olajšavo, povezano z izvajanjem sistemske pokojninske reforme.

               2.Izboljša poklicno izobraževanje in usposabljanje, pospeši reformo učnih načrtov in poveča ponudbo vajeništev. Zagotovi, da se bo z novim modelom financiranja visokošolskega sistema nagrajevala kakovost. Bolje usmeri financiranje raziskav in spodbudi naložbe zasebnega sektorja v inovacije na podlagi okvira za pametno specializacijo.

               3.Sprejme konkretne ukrepe za reformo socialne pomoči in tako zagotovi zadostnost nadomestil ter sprejme ukrepe za povečanje zaposljivosti. Zmanjša visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki s preusmeritvijo davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopnosti, stroškovne učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema ter za povezovanje financiranja bolnišnic z mehanizmi, ki nagrajujejo uspešnost.

               4.Izboljša učinkovitost pravosodja s povečanjem odgovornosti vseh strani (vključno s stečajnimi upravitelji), in sicer z zagotovitvijo ustreznih sredstev za boj proti davčnim utajam in krepitvijo vloge sodnega sveta. Izboljša zakonodajo o javni službi, tako da okrepi določbe o navzkrižju interesov in poveže prejemke z ravnjo odgovornosti.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 263 final.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 33 final.

                     (7)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 257 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Estonije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Estonije za leto 2015
                  4
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  5
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  6
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  7
               , v katerem Estonija ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2015
                  8
               . V njem je bil ocenjen napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Estonija nacionalnega programa reform ni predložila v roku.

               (8)Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Nova vlada programa za stabilnost ni predložila v roku. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se nominalni presežek, zabeležen v letu 2014, prevesil v primanjkljaj v višini 0,2 % BDP v letu 2015 in v višini 0,1 % BDP v letu 2016. Delež javnega dolga naj bi se postopoma zmanjšal z 10,6 % BDP v letu 2014 na manj kot 10 % BDP v letu 2016. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje določenega odstopanja od srednjeročnega cilja v letu 2015, saj projekcije kažejo, da bo strukturni saldo odstopal od srednjeročnega cilja za 0,4 % BDP. Odstopanje naj bi postalo znatno leta 2016, ko je potrebno izboljšanje za 0,4 % BDP, vendar naj bi se po napovedih strukturni saldo poslabšal za 0,3 % BDP. Zato bodo v letih 2015 in 2016 potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi svoje ocene in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Estonija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)V Estoniji je stopnja zaposlenosti v tretjem četrtletju leta 2014 dosegla 74,5 % delovno sposobnega prebivalstva, stopnja brezposelnosti pa je padla na 7,6 %, kar je najnižje od leta 2009. Delež dolgotrajno brezposelnih je veliko pod povprečjem EU. Kljub temu pa krčenje delovne sile skupaj z nizko delovno produktivnostjo postaja srednje- do dolgoročen izziv. Izvajanje ambiciozne reforme na področju delovne sposobnosti se je komaj začelo. Čeprav so bili za povečanje udeležbe na trgu dela sprejeti številni davčni ukrepi, ti niso izrecno namenjeni osebam z nizkimi dohodki. Razlika v plačilu med spoloma je med najvišjimi v EU. Pomanjkanje zmogljivosti za varstvo otrok mladim staršem, zlasti materam, otežuje vrnitev na trg dela. Tudi delež študentov v programih vajeništva je nizek. Prav tako je premalo diplomantov na področju tehnologije in znanosti. Kakovost storitev lokalnih zavodov za zaposlovanje in socialnih služb ni povsod enaka.

               (10)Estonska vlada je v začetku leta 2014 sprejela strategijo vseživljenjskega učenja, programe za njeno izvajanje pa predstavila marca 2015. V sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja poteka reforma učnih načrtov, udeležba v programih vseživljenjskega učenja pa se je povečala. Parlament je v začetku leta 2015 sprejel zakon o izobraževanju odraslih in zakon o poklicih. Privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vajeništev še vedno ostaja izziv. Raziskovalni in inovacijski sistemi ter sodelovanje med podjetji ter visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami so se izboljšali. Kljub temu se zdi, da je javna podpora za raziskave in inovacije v okviru strategije za raziskave, razvoj in inovacije ter strategije za rast podjetništva premalo usklajena in bi morala biti bolj osredotočena na omejeno število področij pametne specializacije. Visokošolski sistem, zlasti na področju znanosti in tehnologije, je treba bolje prilagoditi potrebam podjetij in raziskovalnih ustanov. Naložbe v intelektualno lastnino so nizke in z raziskovalnimi ustanovami sodeluje le nekaj podjetij.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo estonske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Estonije za stabilnost, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 v nadaljevanju.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Estonija bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Prepreči odstopanje od doseganja fiskalnega srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016.

               2.Izboljša udeležbo na trgu dela, tudi z izvajanjem reforme na področju delovne sposobnosti. Izboljša spodbude za delo z ukrepi, namenjenimi delavcem z nizkimi dohodki. Sprejme ukrepe za zmanjšanje razlike v plačilu med spoloma. Zagotovi visokokakovostne socialne storitve in storitve otroškega varstva na lokalni ravni.

               3.Poveča udeležbo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njegovo relevantnost za trg dela, zlasti z izboljšanjem razpoložljivosti vajeništev. Osredotoči javno podporo za raziskave in inovacije na omejeno število področij pametne specializacije.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  C(2014) 8802 final.

                     (5)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 final.

                     (9)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 517 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2017in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  6
               .

               (2)Malta bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilu 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Malto
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020
                  8
               .

               (4)Malta je 18. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 2. maja 2017 pa program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  9
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  10
               .

               (6)Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje ohranitev presežka v nominalnem smislu v obdobju 2017–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. uravnotežen proračunski položaj v smislu BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj pozitivne rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP ostal pod referenčno vrednostjo 60 % in se postopno znižal z 58,3 % BDP v letu 2016 na 47,6 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2017 verjeten, za obdobje 2018–2020 pa previden. Hkrati obstajajo možna tveganja pri izvajanju, povezana z izvrševanjem proračuna.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Malti za leto 2017 priporočil, naj doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Podatki o realizaciji kažejo, da je Malta srednjeročni proračunski cilj dosegla že v letu 2016. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se strukturni saldo povečal s presežka v višini 0,4 % BDP v letu 2017 na 0,7 % BDP v letu 2018 in tako ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet meni, da bo Malta v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (8)Ne glede na doseganje srednjeročnega cilja tri leta pred rokom so povečanja odhodkov presegla rast potencialnega proizvoda. Če se bo to nadaljevalo, bo predstavljalo izziv za vzdržnost javnih financ, zlasti v primeru nepričakovanih pretresov na strani prihodkov. Nacionalni organi so izvedli preglede porabe na nekaterih področjih porabe, ki so še posebej pomembna za vzdržnost, kot so zdravstvo, izobraževanje in usposabljanje ter socialna varnost. Njihova uspešnost pri doseganju cilja bo odvisna od pravočasne in učinkovite izvedbe priporočil, sprejetih na podlagi teh pregledov. Poleg tega so malteške javne finance dolgoročno še naprej izpostavljene tveganjem za vzdržnost zaradi načrtovanih stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, v sektorjih zdravstva, dolgotrajne oskrbe in pokojnin. Strmo povečanje načrtovanih stroškov, povezanih s staranjem, je večinoma posledica odhodkov za pokojnine, ki naj bi se v skladu s poročilom o staranju prebivalstva za leto 2015 do leta 2060 po ocenah povečali za 3,2 odstotne točke BDP. Nekateri nedavno uvedeni ukrepi bodo verjetno ustvarili prihranke, ki pa najverjetneje ne bodo zadoščali za izravnavo naraščajočih pritiskov na porabo niti ne bodo odločilno izboljšali dolgoročne vzdržnosti, zato bodo morda potrebni dodatni ukrepi.

               (9)Malta je predložila več ukrepov za obravnavo dvojnega izziva pokojninskega sistema, to je zagotavljanja vzdržnosti in obenem ustreznih pokojninskih dohodkov. Ukrepi, uvedeni v proračunu za leto 2017, bodo po pričakovanjih nekoliko zmanjšali tveganje revščine za starejše ter rahlo izboljšali neto nadomestitveno stopnjo zajamčene minimalne pokojnine. Na splošno kazalniki ustreznosti pokojnin še vedno kažejo precejšnje možnosti za izboljšanje, tudi pri zmanjšanju velike vrzeli v pokritosti med spoloma.

               (10)Zastoji v cestnem prometu so postali ovira za poslovanje in njihovi zunanji (gospodarski in okoljski) stroški so bili ocenjeni na 274 milijonov EUR na leto ter naj bi se še povečevali. Poleg tega se emisije toplogrednih plinov zaradi prometa še naprej povečujejo in Malti verjetno ne bo uspelo doseči njenih ciljev glede emisij do leta 2020. Država je sprejela ambiciozno nacionalno prometno strategijo za obdobje do leta 2050 in operativni krovni prometni načrt za obdobje do leta 2025. Strategija in načrt vsebujeta raznolik sveženj ukrepov za racionalizacijo uporabe osebnih avtomobilov, spodbujanje alternativnih rešitev v zvezi z mobilnostjo ter učinkovitejšo uporabo večmodalnih in javnih prometnih sistemov. Čeprav naj bi ti ukrepi prinesli znatno izboljšanje, naj bi se preobremenjenost še povečevala, emisije toplogrednih plinov zaradi prometa pa naj bi se do leta 2030 le skromno zmanjševale.

               (11)Za finančni sistem je značilno precejšnje število tujih institucij, ki jih je poleg drugih dejavnikov pritegnilo tudi ugodno davčno okolje. Malta je edina država članica EU, ki za obdavčenje podjetij uporablja polni imputacijski sistem in nudi sistem vračljivih davčnih odbitkov. Ima obsežno mrežo sporazumov o dvojnem obdavčevanju in privlačen status davčnega rezidenta za posameznike. Vendar predstavlja nadzor nad mednarodno usmerjenim poslovanjem izziv. Finančni sektor izvaja večino svojih dejavnosti zunaj Malte. Zmogljivost razmeroma majhnega nadzornega organa za nadziranje velikega sistema, zlasti v zavarovalniškem, pa tudi bančnem sektorju, je pod pritiskom. Malteški organ za finančne storitve je v posvetovanju z ECB pred kratkim zaprosil za odvzem dovoljenja za opravljanje bančnih storitev malemu ponudniku spletnega bančništva, ki zbira depozite tudi zunaj Malte.

               (12)V pravosodnem sistemu je kljub doseženemu napredku potrebno dodatno izboljšanje učinkovitosti. Čeprav je vlada predlagala nove ukrepe o drugi možnosti in insolventnosti, dolgi insolvenčni postopki in postopki za odpust dolgov škodijo kakovosti poslovnega okolja na Malti. Poleg tega okvir za odpust dolgov ne določa časovnega roka, zato ni pravne varnosti. Za odpravo teh pomanjkljivosti je bila predlagana sprememba zakona o gospodarskih družbah, ki uvaja znatne spremembe pravnega okvira o insolventnosti, med katerimi je na primer možnost mediacije. Predlog spremembe je trenutno v parlamentarni obravnavi. Učinek opisanih sprememb ter njihov končni obseg in ubeseditev bo treba še analizirati.

               (13)Na celotnem spektru znanj in spretnosti prihaja do pomanjkanja delovne sile, prilagajanje ponudbe znanj in spretnosti potrebam trga dela pa še vedno ni dokončano. Znaten delež malteške delovne sile je še vedno nizko usposobljen. Čeprav se stopnja izobrazbe viša, je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še vedno visoka in med mladimi je pridobivanje osnovnih znanj še vedno šibko. Dostop do vseživljenjskega učenja in udeležba v njem – s sodelovanjem delodajalcev – se izboljšujeta tudi med nizko usposobljenimi, vendar je treba glede na obseg izziva nadaljevati s tovrstnimi prizadevanji. Po pričakovanjih bodo znatne naložbe v sistem izobraževanja in usposabljanja začele prinašati rezultate, zlasti če bodo ukrepi v prihodnosti ohranjeni in izboljšani, predvsem prek nedavno ustanovljenega nacionalnega sveta za znanja in spretnosti. Stopnje zaposlenosti se enakomerno izboljšujejo in brezposelnost se je znižala pod 5 %. Vendar je udeležba na trgu dela še vedno med najnižjimi v EU, zlasti med starejšimi osebami in nizko usposobljenimi ženskami, kar kaže tudi na preostala tveganja socialne izključenosti pri tistih, ki niso opremljeni za prilagajanje na hitro spreminjajoče se gospodarstvo. Zato je treba sedanje naložbe v to politiko ohraniti in skrbno spremljati nadaljnji razvoj.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Malta v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Poveča obseg tekočih pregledov porabe na širši javni sektor in uvede javnofinančne odhodke na podlagi uspešnosti.

               2.Zagotovi učinkovit nadzor nad mednarodno usmerjenim poslovanjem finančnih institucij, ki imajo dovoljenje za poslovanje na Malti, v sodelovanju z nadzorniki v državah, v katerih ta podjetja poslujejo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 517 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 83 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2015in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Litve za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Litve ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2015
                  6
               . V njem je bil ocenjen napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Litva je 13. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa še svoj program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V svojem programu za stabilnost je Litva zaprosila za uporabo določbe o pokojninski reformi. Litva ocenjuje proračunske stroške pokojninske reforme na 0,1 % BDP v letu 2016. S pridržkom potrditve s strani Eurostata, da pokojninska reforma izpolnjuje potrebne pogoje, in če se ohrani ustrezen varnostni razmik do referenčne vrednosti za primanjkljaj, Svet meni, da se Litvi leta 2016 lahko odobri zaprošeno začasno odstopanje od zahtevane prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja. Vlada v svojem programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje, da bo v letu 2015 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP in ga do leta 2018 spremenila v presežek v višini 0,7 % BDP. Vlada namerava vztrajati pri srednjeročnem proračunskem cilju, strukturnem primanjkljaju v višini 1 % BDP, v celotnem programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven 42,2 % v letu 2015 in se zmanjšal na 33,7 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje odklona od zahtevane prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja v letu 2015 zaradi 0,3 % BDP neto presežka rasti odhodkov nad referenčno vrednostjo. Za obdobje 2015–2016 tako strukturni saldo kot rast odhodkov znatno odstopata od zahtevane prilagoditvene poti, kar kaže na tveganje znatnega odklona v letu 2016. Zato bodo v obeh letih potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Litva ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega bi bilo treba kljub nedavnemu napredku sedanji fiskalni okvir dodatno izboljšati z okrepitvijo njegove zavezujoče narave in zagotavljanjem popolne skladnosti s fiskalnimi določbami EU. Davčni prihodki Litve so v veliki meri odvisni od posrednih davkov in obdavčitve dela, medtem ko prihodki iz okoljskih davkov in obdavčitve premoženja ostajajo zelo nizki. Litva se še naprej spopada z izzivi glede izpolnjevanja davčnih obveznosti, zlasti v zvezi z DDV.

               (9)Litva se sooča z znatnim upadom delovno sposobnega prebivalstva, kar je posledica demografskih sprememb, migracij in neučinkovitosti zdravstvenega sistema. Stalno nizka stopnja udeležbe v vseživljenjskem učenju ne spodbuja krepitve človeškega kapitala, izboljšanja zaposljivosti ali večje produktivnosti. Šole imajo nadpovprečen delež posameznikov s slabimi rezultati pri osnovnih znanjih, torej je treba posodobiti usposabljanje učiteljev in spodbujati njihovo nadaljnje strokovno izpopolnjevanje. Izobraževanje in usposabljanje, ki sta na voljo, ne ustrezata vedno potrebam trga dela. Delež učencev, ki obiskujejo srednješolske programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja, je nizek. Litva je sprejela ukrepe za izboljšanje ter razširitev vajeništva in učenja ob delu, vendar sta število in kakovost takšnih programov še vedno nezadostna. Število bolnišničnih postelj na prebivalca ostaja visoko v primerjavi z drugimi državami EU, kar kaže na morebitna neravnovesja pri zagotavljanju zdravstvenega varstva. Hkrati pa skupen delež javnih naložb v zdravstvenem sektorju ostaja nizek. Poročila o pogostosti neformalnih plačil za storitve zdravstvenega varstva skupaj z zaskrbljenostjo glede korupcije v postopkih javnega naročanja medicinskih izdelkov kažejo, da je treba izboljšati upravljanje sistema zdravstvenega varstva.

               (10)Ukrepi pokojninske reforme, ki so bili sprejeti, ne zadoščajo za reševanje vprašanja srednjeročne vzdržnosti pokojninskega sistema. Zakonsko določena upokojitvena starost se bo do leta 2026 postopoma zviševala, vendar pokojninski sistem ne upošteva kazalnikov o pričakovani življenjski dobi. Poleg tega pravila za indeksacijo pokojnin niso jasna. Ker je udeležba v prostovoljnih shemah pokojninskega varčevanja nizka in ni poklicnih shem pokojninskega zavarovanja, obstaja tveganje, da pokojnine v prihodnosti ne bodo zadostne. Vlada namerava izvesti celovito reformo pokojninskega sistema v okviru širšega „novega socialnega modela“. Toda ta strategija še ni dokončana in sprejeta, še prej pa je treba zaključiti posvetovanje s socialnimi partnerji. Litva je uvedla ukrepe finančne podpore za starejše in finančne spodbude za zaposlovanje starejših delavcev. Še vedno pa manjka celovita strategija aktivnega staranja.

               (11)V Litvi več kot 30 % prebivalstva ogroža revščina. Reforma denarne socialne pomoči je skupaj z učinkom izboljšanega gospodarskega položaja povzročila precejšnje znižanje odhodkov in števila prejemnikov socialne pomoči. Toda aktivni ukrepi na trgu dela in druge storitve v podporo upravičencem so še vedno omejeni.

               (12)Litva je dosegla znaten napredek pri reformiranju podjetij v državni lasti in je sprejela zakonodajo za zagotovitev trajnega učinka reform. Vlada je v celoti ločila komercialne in nekomercialne dejavnosti, ki so zdaj razkrite v letnih poročilih. Preostala podjetja v državni lasti morajo imenovati neodvisne člane upravnega odbora oziroma nadzornega sveta do konca septembra 2015.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo litovske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Litva prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Litve za stabilnost, njegovo mnenje
                  7
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Litva bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Litva v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Prepreči odstopanje od srednjeročnega cilja v letu 2015 in zagotovi, da bo odstopanje v letu 2016 omejeno na olajšavo, povezano s sistemsko pokojninsko reformo. Razširi davčno osnovo in izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti.

               2.Omeji zmanjševanja aktivnega prebivalstva na trgu dela z izboljšanjem ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela, okrepitvijo obvladovanja osnovnih znanj ter izboljšanjem učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva; zmanjša visok davčni primež delavcev z nizkimi dohodki s prenosom davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti.

               3.Sprejme celovito reformo pokojninskega sistema, ki bo odpravila tudi problem zadostnosti pokojnin. Izboljša pokritost z nadomestili za brezposelnost in denarno socialno pomočjo ter njihovo zadostnost in izboljša zaposljivost iskalcev zaposlitve.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.