               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 343 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Romunijo za leto 2016
                  6
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Vsebovalo je tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  7
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)Romunija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Tretji program plačilnobilančne pomoči (2013–2015) se je septembra 2015 zaključil brez dokončanega pregleda. Tretja misija za uradni pregled (16. – 30. junij 2015) za ocenitev izvajanja pogojev programa ni bila zaključena. Čeprav je bil na več področjih dosežen napredek, so bili sedanji in prejšnji dosežki programa ogroženi na ključnih področjih politike. Nadzor po izteku programa se je začel 1. oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj do poplačila 70 % posojila, odobrenega v okviru prvega plačilnobilančnega programa, tj. vsaj do pomladi 2018.

               (6)Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje poslabšanje nominalnega salda z –0,7 % BDP v letu 2015 na –2,9 % BDP v letih 2016 in 2017. Pričakuje se tudi poslabšanje strukturnega salda. V programu se načrtuje odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen v letih 2014 in 2015. Ponovno doseganje tega cilja v programskem obdobju ni načrtovano. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v času trajanja programa ostal pod 40 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2016 verjeten, v letu 2017 pa rahlo ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2017, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)Določbe fiskalnega okvira Romunije so trdne, vendar se v praksi ne izvajajo učinkovito. Država ni nobenega od nedavnih fiskalnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, začela in sprejela v okviru rednega proračunskega postopka. V letu 2015 je bila prekršena zahteva, da se v nove zakonodajne pobude, ki bi povečale javno porabo ali zmanjšale javne prihodke, vključi ocena učinka, ki jo preveri ministrstvo za finance, ter da se spoštujejo zgornje meje odhodkov in predlagajo izravnalni ukrepi zaradi nižjih prihodkov. Fiskalni svet ima v praksi zelo malo časa za odziv na proračunske predloge, njegovi mnenja in predlogi pa se ne upoštevajo dovolj. Zakon o proračunu za leto 2016 določa ciljni primanjkljaj 2,95 % BDP, kar pomeni znaten odklon od srednjeročnega cilja. To je odstopanje od nacionalnega fiskalnega okvira.

               (8)Izvajajo se številni ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ti vključujejo obvezne registrirne blagajne, okrepljena pravila o gotovinskem plačevanju, nov postopek registracije za DDV, okrepljene revizije davčnega organa (ANAF) in njegovo tekočo reorganizacijo. Izziv pa ostajata visoka stopnja davčnih utaj in nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti. Neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, še naprej negativno vplivajo na davčne prihodke in izkrivljajo gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev dela na črno, vključno z ukrepi inšpektorata za delo, še vedno niso dovolj učinkoviti.

               (9)Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske čaka na parlamentarno obravnavo že od leta 2013. Sprejetje tega zakona bi znatno povečalo udeležbo žensk na trgu dela, zmanjšalo razlike med spoloma pri pokojninah ter ublažilo tveganje za revščino starejših.

               (10)Razmere na trgu dela so se v letu 2015 izboljšale. Brezposelnost je nizka in stopnja zaposlenosti narašča. Dolgotrajna brezposelnost je pod povprečjem EU. Vendar ostajajo precejšnji izzivi, zlasti v povezavi z visoko stopnjo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, za njihovo učinkovito aktivacijo pa se ne stori dovolj.

               (11)Nacionalna agencija za zaposlovanje še vedno zaostaja pri zagotavljanju individualiziranih storitev iskalcem zaposlitve, njene storitve za delodajalce pa so kljub obvezni predložitvi prostih delovnih mest tej agenciji omejene. Sprejet je bil postopek za nudenje prilagojene podpore različnim kategorijam brezposelnih, vendar se še ne izvaja. Sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami je zelo omejeno, zaradi česar je aktiviranje prejemnikov socialne pomoči še toliko težje.

               (12)Minimalna plača, ki je med najnižjimi v EU, se je od leta 2013 znatno povečala, odsotnost objektivnih meril za njeno določanje pa ustvarja negotovost. Ustanovljena je bila tristranska delovna skupina za delo na področju reforme določanja minimalne plače, vendar pa še vedno ni jasnih smernic ali meril, ki bi upoštevala učinek te reforme na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. Na splošno je socialni dialog še vedno šibek.

               (13)Romunija ima eno najvišjih stopenj tveganja revščine ali socialne izključenosti v EU. Aktivacija prejemnikov socialne pomoči na trgu dela je zelo omejena, zlasti na podeželju. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo zneski socialnih prejemkov, se ne posodablja redno glede na gospodarsko stanje, kar bi lahko vplivalo na ustreznost prejemkov v daljšem časovnem obdobju. Parlamentu je bil v sprejetje predložen zakon o minimalnem dohodku za vključenost, od katerega se pričakujeta izboljšanje namenskosti in ustreznosti prejemkov ter aktivacija prejemnikov minimalnega dohodka za vključenost na trgu dela. Vendar je reševanju te problematike namenjenih več ukrepov vladnega „svežnja za boj proti revščini, pri čemer se uporablja celostni pristop (izobraževanje, zdravje, stanovanjske razmere, socialna zaščita, promet).

               (14)Romunija se še vedno sooča z izzivi na področju izobraževanja. Država je sprejela več strategij za vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, terciarno izobraževanje ter zoper zgodnje opuščanje šolanja. Vendar je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej precej nad povprečjem EU, deloma zaradi znatnih zamud pri izvajanju leta 2015 sprejete strategije. Preprečevalni in popravljalni programi so omejeni. Ranljive skupine, kot so Romi in otroci iz revnih družin, se še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do izobraževanja in pri njegovem dokončanju, zlasti na podeželju. Romunija je na področju predšolske vzgoje in varstva sprejela ukrepe v podporo vključevanju prikrajšanih učencev v vrtce (4–6 letniki). Zagotavljanje storitev za majhne otroke od 0 do 3 let pa je še vedno omejeno. Nedavno sprejeta zakonodaja za razširitev določb o starševskem dopustu bi skupaj z nezadostnimi spodbudami za delo lahko povečala ovire za udeležbo žensk na trgu dela. Udeležba v višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju je nad povprečjem v EU, vendar je stopnja osipa še vedno visoka. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe se povečuje, vendar sta kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova relevantnost za trg dela omejeni. V izobraževalne programe za odrasle je vključenih zelo malo odraslih.

               (15)Zdravstveni obeti v Romuniji so slabi. Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je tako za moške kot za ženske precej pod povprečjem EU. Resna razloga za zaskrbljenost ostajata dostop do zdravstvenega varstva in prekomerno zatekanje k bolnišnični oskrbi. Razširjena praksa neformalnih plačil omejuje dostop do zdravstvenega varstva za ljudi z nizkimi dohodki. Romunija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za upokojence z nizkimi dohodki in ljudi v odročnih in izoliranih skupnostih. Razvija se mreža socialnih in zdravstvenih mediatorjev, predlagan pa je bil tudi osnutek zakona o občinskih službah. Deinstitucionalizacija invalidov je še vedno izziv.

               (16)Romunija je sprejela ukrepe za reševanje nizke stopnje financiranja zdravstvenega sistema in neučinkovite porabe javnih sredstev v tem sektorju. Te reforme so vključevale poravnavo zaostalih plačil v zdravstvu, povečanje vzdržnosti porabe za farmacevtske izdelke, uvedbo rešitev e-zdravja, izboljšanje financiranja zdravstvenega sistema, oblikovanje strategije za preusmeritev sredstev od bolnišnične oskrbe k preventivnemu in osnovnemu zdravstvenemu varstvu ter centralizirane postopke javnega naročanja. Vendar pomanjkanje upravnih zmogljivosti upočasnjuje izvajanje nacionalne zdravstvene strategije za obdobje 2014–2020. Učinkovitost zdravstvenega sistema ovirajo zlasti zamude pri racionalizaciji bolnišničnega sektorja in prehodu z bolnišničnega na stroškovno učinkovitejše ambulantno zdravstveno oskrbo.

               (17)Ključne razvojne razlike v Romuniji so tiste med mestnimi in podeželskimi območji. Rezultati na področjih zaposlovanja, sociale, zdravstva in izobraževanja so na podeželju slabši, ljudje pa imajo tam zaradi majhnih in razdrobljenih lokalnih upravnih zmogljivosti slabši dostop do izobraževanja, zdravstvenih storitev, osnovnih storitev in javnih služb. Medtem je družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij omejen zaradi premalo razvite prometne infrastrukture ter omejenega javnega in zasebnega prevoza, ob tem pa so potni stroški visoki, dostop do širokopasovne infrastrukture pa omejen. Razvoj trajnostnega podeželskega gospodarstva ovirata nizka dodana vrednost v kmetijstvu in pomanjkanje diverzifikacije gospodarstva na podeželskih območjih. Velik delež delovne sile na podeželju dela v samooskrbnem ali delno samooskrbnem kmetijstvu, ki je povezano s prikrito brezposelnostjo ali neplačanim družinskim delom, nizko produktivnostjo in revščino. Sveženj za boj proti revščini, ki se bo financiral s sredstvi EU, zagotavlja celovit pristop k boju proti revščini, vključno na podeželju. Obstajajo načrti za vzpostavitev integriranih ekip skupnosti, ki bi ponujale več integriranih storitev za prikrajšane skupnosti, vendar še niso bili izvedeni.

               (18)Strateški okvir za reformo javne uprave je vzpostavljen že od leta 2014, vendar je bilo izvajanje te reforme v letu 2015 počasno. Leta 2016 so bile sprejete nekatere ključne pobude za povečanje preglednosti in učinkovitosti delovanja javne uprave. Vendar zamude pri sprejemanju splošnega in preglednega pristopa k upravljanju človeških virov, zlasti pri zaposlovanju in imenovanju, ocenjevanju delovne uspešnosti, plačah, poklicnem napredovanju za vse kategorije osebja ter usposabljanju, dopuščajo možnost samovoljnega pristopa h ključnim postopkom in sklepom. To poleg nestabilnih organizacijskih struktur negativno vpliva na neodvisnost in strokovnost javne uprave ter s tem tudi na njeno uspešnost in učinkovitost. Zapleteni upravni postopki, neučinkovit sistem javnega naročanja in splošno razširjena korupcija ovirajo opravljanje storitev (vključno s storitvami e-uprave) za državljane in podjetja. Premalo se uporabljajo strateško načrtovanje, proračunsko načrtovanje, praksa posvetovanja, in oblikovanje politik, ki temelji na dokazih. Ti izzivi ovirajo izvajanje pomembnih politik na več področjih, vključno z uspešnim črpanjem razpoložljivih sredstev EU in druge finančne podpore.

               (19)Podjetja v državni lasti, ki prevladujejo v ključnih gospodarskih sektorjih, navadno ne delujejo uspešno. Taka podjetja so še posebej pogosta v ključnih infrastrukturnih panogah ter v energetskem sektorju predstavljajo 44 % prometa in 77 % delovnih mest, v prometnem sektorju pa 24 % prometa in 28 % delovnih mest. Izredni vladni odlok 109/2011 o upravljanju podjetij v državni lasti je bil 10. maja 2016 spremenjen v zakon, v katerega so vključene spremembe, ki izboljšujejo njegovo skladnost z mednarodnimi dobrimi praksami. Romunija je začela ponovno zaposlovati poklicne menedžerje, da bi nadomestila začasne uprave v več podjetjih v državni lasti, vendar je napredek počasnejši od prvotno napovedanega. Za preglednost in odgovornost v podjetjih v državni lasti bi bilo dobro pospešiti sprejemanje letnih proračunov ter potrjevanje in objavljanje revidiranih letnih računovodskih izkazov. V pripravi je nov zakon o privatizaciji. Vendar bi lahko vseboval določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo o upravljanju podjetij. Zlasti zaskrbljujoča je verjetnost prekrivanja nalog posebnega upravitelja za privatizacijo in uprave družbe.

               (20)Kljub prizadevanjem sodnih organov za obravnavanje korupcije na visoki ravni se ta še vedno pojavlja v številnih gospodarskih sektorjih ter vključuje imenovane in izvoljene uradnike na vseh ravneh državne uprave, vključno z javnimi uslužbenci in zaposlenimi v javnih institucijah. Izvaja se obsežna reforma sodstva, vendar ostaja zaskrbljenost glede visoke delovne obremenitve na sodiščih, predvidljivosti in pravilnega izvrševanja sodnih odločb ter glede zunanjih pritiskov na sodstvo. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Romunijo.

               (21)Trdnost finančnega sektorja se je izboljšala. Vendar ta sektor ostaja ranljiv za domače zakonodajne pobude. Nedavno sprejeti zakon o odpustu dolga z retroaktivnim učinkom na obstoječe stanje posojil bi lahko pomenil izziv za številne kreditne institucije in privedel do slabše kreditne dejavnosti. Zakon bi lahko povečal tveganja za stabilnost finančnega sektorja, kar bi imelo posledice za celotno gospodarstvo. Drugi dejavniki, ki bi lahko negativno vplivali na banke, vključujejo predlog za preoblikovanje posojil v tujih valutah v posojila v lokalni valuti in nekatere sodne odločbe o nepoštenih pogodbenih pogojih v posojilnih pogodbah.

               (22)Med najbolj problematičnimi dejavniki za poslovanje v Romuniji je nezadostna ali nizkokakovostna infrastruktura, ki predstavlja oviro za trgovino in gospodarski razvoj. Kljub nedavnemu rahlemu izboljšanju pa je Romunija še vedno na zadnjem mestu med primerljivimi državami v regiji glede zaznane kakovosti prometne in komunikacijske infrastrukture. Cestno in avtocestno omrežje je v primerjavi s primerljivimi državami in glede na velikost države majhno. Sprejetje splošnega prometnega načrta in spremljajoče železniške reforme se vedno znova odlaga.

               (23)Romunija ima drugo najnižjo raven javnih naložb med primerljivimi državami, med temi državami pa je edina, v kateri so se javne naložbe od leta 2008 zmanjšale vsako leto. Romunija si v zadnjem času prizadeva okrepiti sodelovanje med ministrstvi, reorganizirati sistem javnega naročanja in izboljšati načrtovanje in izvajanje naložbenih projektov. Kljub temu je priprava projektov javnih naložb še vedno nezadostna in ostaja dovzetna za zunanje vplive. Pomanjkanje srednje- do dolgoročnega načrtovanja in strateških prednostnih nalog, potreba po soglasju med različnimi nosilci odločanja, omejena izvršilna pristojnost oddelka za ocenjevanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance ter neobstoj meril za izbor v nacionalnem programu za lokalni razvoj še naprej ovirajo izbiro projektov.

               (24)Kljub znatnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti in trgovinskih rezultatov pa nestroškovna konkurenčnost Romunije ostaja izziv. Strukturne ovire otežujejo prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo in omejujejo sposobnost Romunije za spodbujanje trajnostne rasti. Zapletenost upravnih postopkov, nestabilnost fiskalne in davčne politike ter šibko poslovno okolje še naprej negativno vplivajo na naložbene odločitve. Visoki stopnji davčnih utaj in dela na črno zmanjšujeta davčne prihodke in izkrivljata gospodarstvo. Dostop do financiranja za mala in srednja podjetja ostaja omejen.

               (25)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (26)Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, razen če doseže srednjeročni proračunski cilj z manjšim naporom. Zagotovi izvajanje fiskalnega okvira ter nadalje okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Zagotovi, da zakonodajne pobude ne ogrožajo pravne varnosti in ne povzročajo tveganj za finančno stabilnost. Po potrebi sprejme ukrepe za ublažitev takih tveganj.

               2.Okrepi storitve nacionalne agencije za zaposlovanje tako za delodajalce kot za iskalce zaposlitve, zlasti s prilagajanjem storitev profilom iskalcev zaposlitve, boljšim povezovanjem teh storitev s socialnimi službami in vzpostavljanjem stikov z neregistriranimi mladimi. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje objektivna merila za določanje minimalne plače. Sprejme ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in povečanje kakovosti izobraževanja, zlasti med Romi. Izenači upokojitveno starost za moške in ženske.

               3.Zajezi neformalna plačila v zdravstvenem sistemu in poveča razpoložljivost ambulantne oskrbe. Okrepi neodvisnost in preglednost upravljanja človeških virov v javni upravi. Poenostavi upravne postopke za podjetja in državljane. Okrepi upravljanje podjetij v državni lasti.

               4.Izboljša dostop do integriranih javnih storitev, razširi osnovno infrastrukturo in spodbuja diverzifikacijo gospodarstva, zlasti na podeželskih območjih. Sprejme in izvaja splošni prometni načrt. Okrepi prednostno razvrščanje in pripravo projektov javnih naložb.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 345 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Slovaška bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Slovaško za leto 2016
                  7
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Slovaška je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, in sicer na –1,9 % BDP v letu 2016 in nadaljnje postopno izboljšanje na –1,3 % BDP v letu 2017. V skladu s programom za stabilnost naj bi bil srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosežen leta 2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dosegel 52,9 % in se nadalje zmanjševal do 47,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2017 naprej, niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja za Slovaško ob nespremenjenih politikah tveganje za manjši odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, medtem ko naj bi država v letu 2017 dosegla priporočeno prilagoditev. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Slovaška na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. Za to bi bilo bistveno, da država sprejme zgornje meje odhodkov, kar je dolgo odlašala, in izvede program stroškovne učinkovitosti za povečanje učinkovitosti javne porabe, ki vključuje načrtovane preglede odhodkov na izbranih področjih.

               (6)Dolgoročna vzdržnost javnih financ Slovaške še vedno predstavlja izziv. Tako je v glavnem zaradi napovedanega povečanja stroškov za zdravstveno varstvo in pokojnine zaradi staranja prebivalstva. Povečanje porabe za pokojnine na Slovaškem do leta 2060 bo predvidoma med najvišjimi v EU, kar je posledica staranja prebivalstva in nizke stopnje rodnosti. Zakonsko določena upokojitvena starost je na Slovaškem razmeroma nizka, deloma zaradi dejavnikov pričakovane življenjske dobe. Najpomembnejši delež stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, predstavljajo odhodki za zdravstvo. Javni odhodki za zdravstvo naj bi se na dolgi rok občutno povečali, res pa, da z razmeroma nizke ravni. Kljub nekaterim izboljšavam ostajajo kazalniki zdravja na Slovaškem na zelo nizki ravni. Vlada je za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sektorja sprejela ukrepe tako glede bolnišničnega kot ambulantnega zdravljenja. Nadaljujejo se prizadevanja za vzpostavitev celostnega modela oskrbe. Uspeh te reforme bo verjetno odvisen od zavezanosti ključnih deležnikov, vključevanja zdravstvenih domov in bolnišnic ter zagotavljanja ustreznega osebja. Kljub ukrepom, sprejetim za omejitev nadaljnjega kopičenja primanjkljaja v javnih bolnišnicah, je več javnih bolnišnic še vedno v slabem finančnem položaju. Na poti do popolnega preobrata negativnih trendov na področju odhodkov ostaja še nekaj izzivov, kot so prestrukturiranje bolnišničnih zmogljivosti, uvedba predvidenega sistema povračil in povečanje konkurence pri javnem naročanju na področju zdravstva. Pri ambulantni oskrbi je šibka nadzorna vloga splošnih zdravnikov deloma posledica neoptimalne delitve pristojnosti med splošnimi zdravniki in specialisti, pri čemer se daje prednost dražji specializirani oskrbi. Glede davkov so vladni ukrepi za boj proti davčnim goljufijam prispevali k boljšemu pobiranju davkov, zlasti na področju davka na dodano vrednost (DDV). Vendar ostaja vrzel pri pobiranju DDV globoka, kar kaže na stalen izziv glede izpolnjevanja obveznosti. Zaradi močnega poudarka na pobiranje DDV v zadnjih letih se je zmanjšala pozornost na druga pomembna področja obdavčitve, kot je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb. Poleg tega so se zaradi osredotočenja na revidiranje premalo razvile druge naloge davčne uprave, kot je izterjava davčnih dolgov. To kaže na možnosti za izboljšanje razporejanja virov v okviru sistema obdavčevanja. Strategija za določanje ciljev glede izpolnjevanja obveznosti še ni bila razvita.

               (7)Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica dobrega gospodarskega okrevanja in nedavnih političnih ukrepov, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti je še naprej ena najvišjih v EU (7,6 % v primerjavi z 4,3 % v EU kot celoti v tretjem četrtletju leta 2015). Dolgotrajna brezposelnost zlasti pesti marginalizirane Rome, nizkokvalificirane delavce in mlade. Slovaška je sprejela ukrepe za reševanje brezposelnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, subvencioniranih delovnih mest ter svetovanja pri iskanju zaposlitve. Vendar bo uspešno izvajanje večine teh reform odvisno od zmogljivosti javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub reorganizaciji centralnega zavoda za zaposlovanje in izboljšanemu dostopu do usposabljanja so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in za ranljive skupine. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki vplivajo na njihovo udeležbo na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, visokih stroškov otroškega varstva ter omejene uporabe prožne ureditve delovnega časa. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. V zvezi z upravljanjem storitev trga dela, ukrepi, sprejeti v zadnjih mesecih, ne zagotavljajo prilagojenega pristopa k spopadanju s strukturnimi izzivi slovaškega trga dela.

               (8)Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja so po mednarodnih standardih slabi in so se še poslabšali. To je večinoma povezano z neustreznim izobraževanjem učiteljev in majhno privlačnostjo učiteljskega poklica. Kljub 4-odstotnemu zvišanju učiteljskih plač v letu 2016 pa so nizke plače in nezadostno praktično usposabljanje med dejavniki, zaradi katerih ta poklic ni privlačen za mlade. Da bi dosegla pozitivne spremembe in povečala udeležbo Romov v rednem izobraževanju, vključno s predšolsko vzgojo, mora Slovaška začeti izvajati nedavno sprejeto zakonodajo za preprečevanje segregacije.

               (9)Javno upravo še naprej pesti neučinkovitost. Zaradi razdrobljene in toge ureditve javne uprave ni dovolj učinkovitega usklajevanja. Pozitiven korak naprej predstavlja sprejetje strategije za upravljanje človeških virov oktobra 2015. Vendar novi zakon o javnih uslužbencih, ki je nujen pogoj za uspešno izvajanje te strategije, še ni bil sprejet. Vlada je sprejela več ukrepov za boj proti korupciji, vendar je bil njihov učinek do zdaj omejen. Slovaška zlasti kaže omejene rezultate pri začetku kazenskih postopkov in pregonu primerov korupcije, vključno z nezakonitim praksami pri javnem naročanju. Skrajšala je postopke za izdajo gradbenih dovoljenj za obsežne naložbene in infrastrukturne projekte. Nekonsolidirano upravljanje, pomanjkanje oblikovanja postopkov javnega naročanja na podlagi dejstev, nizka stopnja strokovnosti, navzkrižja interesov, prilagojene razpisne zahteve in prekomerna uporaba najnižje cene kot merila za oddajo naročil omejujejo konkurenco, ki temelji na kakovosti. Pomanjkljivosti pri javnem naročanju se stalno poročajo kot dejavnik, ki vpliva na učinkovitost razporejanja javnih sredstev. Pogoste spremembe zakonodaje in obremenjujoči upravni postopki ter zahteve vplivajo na podjetja na Slovaškem. Visoke upravne in regulativne ovire v zvezi z nekaterimi poklicnimi storitvami in mrežnimi panogami, pomanjkljivosti na nekaterih področjih, kot sta izvrševanje pogodb in reševanje insolventnosti, ter dolgotrajne težave s kakovostjo pravosodnega sistema škodujejo poslovnemu okolju in odvračajo od naložb. Slovaška je sprejela nekatere ukrepe za olajšanje poslovanja, kot sta vzpostavitev centra za boljše pravno urejanje oktobra 2015 in nacionalnega poslovnega centra v začetku leta 2016. Sprejetje zakona o malih podjetjih v okviru strategije za razvoj malih in srednjih podjetij pa je bilo preloženo.

               (10)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (11)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               2.Izboljša aktivacijske ukrepe za dolgoročno brezposelne in druge prikrajšane skupine, vključno z individualiziranimi storitvami in ciljnim usposabljanjem. Olajša zaposlovanje žensk, zlasti z razširjenim zagotavljanjem dostopnega in kakovostnega otroškega varstva. Izboljša rezultate izobraževanja s tem, da poveča privlačnost učiteljskega poklica in udeležbo romskih otrok v rednem izobraževanju že od zgodnjega otroštva.

               3.Konsolidira upravljanje, okrepi prehod s konkurence zgolj na podlagi cene na konkurenco, ki temelji na kakovosti, ter izboljša pregon nezakonitih praks pri javnem naročanju. Izboljša preglednost, kakovost in učinkovitost upravljanja človeških virov v javni upravi, zlasti s sprejetjem novega zakona o javnih uslužbencih, ter učinkovitost pravosodnega sistema. Sprejme celovit načrt za odpravo upravnih in regulativnih ovir za podjetja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 346 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Finska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Finsko
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti izgubo stroškovne konkurenčnosti, ki se je nakopičila v več letih, kar je predvsem posledica daljšega obdobja, v katerem je bila rast plač višja od rasti produktivnosti, kar je povzročilo močno poslabšanje tekočega računa med letoma 2008 in 2012. Analiza je tudi opozorila na znatna srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost že tako obremenjenih javnih financ.

               (3)Finska je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Program za stabilnost za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,05 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,2 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na finske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi upoštevanja teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili finski organi.

               (6)Za Finsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) PDEU, saj je dolg sektorja država na Finskem v letu 2015 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje izboljšanje nominalnega salda na –2,5 % BDP v letu 2016 in na –1,3 % BDP v letu 2020. Vlada načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2019 pri 67,4 %, nato pa se v letu 2020 znižal na 67,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za dosego srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2019 niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek izrednega pritoka beguncev izključen iz ocene. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Delež javnega dolga v BDP naj bi še naprej naraščal in v letu 2017 dosegel 66,9 %. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)Odhodki za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se bodo zaradi staranja prebivalstva in zmanjševanja delovne sile povečali s 23,1 % leta 2013 na 26,9 % BDP do leta 2030
                  11
               . Finska je januarja 2016 izvedla pokojninsko reformo, po kateri bodo od leta 2017 pokojnine vezane na pričakovano življenjsko dobo. Socialne in zdravstvene storitve, ki jih zagotavljajo občine, znašajo 10 % BDP. Brez reforme sistema naj bi se ti odhodki nominalno in kot delež BDP povečevali za 2,4 % na leto. Dogovorjen je bil glavni osnutek dolgoročne upravne reforme in prestrukturiranja zdravstvenih in socialnih storitev. Med glavnimi cilji reforme je dolgoročno zmanjšanje vrzeli v vzdržnosti za 3 milijarde EUR z boljšim obvladovanjem stroškov. To bo doseženo s povezovanjem storitev, večjimi ponudniki storitev in digitalizacijo. Preden bo lahko reforma izvedena, kar naj bi bilo po načrtih od leta 2019, je treba določiti še vse podrobnosti in spremeniti že vzpostavljene načrte upravljanja. Vlada je napovedala, da bodo ukrepi za izvedbo reforme predstavljeni konec leta 2016. Obseg reforme in kratek rok za njeno izvedbo pomenita, da bo dejanska izvedba izziv. Zato je pomembno pravočasno sprejetje zakonodajnih predlogov.

               (8)Za obnovitev finske konkurenčnosti je nujno treba izboljšati delovanje trga dela, in sicer na več načinov. Na agregatni ravni so bila povečanja plač od centralno dogovorjenega plačnega sporazuma konec leta 2013 zmerna. V skladu s sporazumom se je medletno povečanje dogovorjenih plač upočasnilo z 1,3 % v zadnjem četrtletju leta 2013 na 0,5 % v četrtem četrtletju leta 2015. Socialni partnerji so se junija 2015 odločili za podaljšanje sporazuma v leto 2016. Vendar si rast produktivnosti dela še ni opomogla, zato naj bi se nominalni stroški dela na enoto po napovedih povečevali, čeprav počasneje. Opravljena so bila pogajanja za ponovno vzpostavitev stroškovne konkurenčnosti. Socialni partnerji so se 29. februarja 2016 dogovorili o paktu za konkurenčnost. Pakt je treba prenesti v sektorske sporazume, preden se ga lahko začne izvajati. Pakt za konkurenčnost bo dopolnjen z ukrepi, o katerih so se dogovorili socialni partnerji, da se zagotovita večja prožnost trga dela in nov model za rast plač z vezanostjo plač v drugih sektorjih na plače v sektorjih, ki se soočajo z zunanjo konkurenco. Ukrepe na trgu dela je pomembno izvesti na način, ki v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev.

               (9)Zaradi zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva je pomembno izboljšati udeležbo na trgu dela. To zahteva stalna prizadevanja za vključevanje starejših delavcev, mladih, dolgotrajno brezposelnih in nizkokvalificiranih delavcev na trg dela. Stopnja zaposlenosti se je zmanjšala za več kot dve odstotni točki, in sicer z najvišje ravni 70,6 % v obdobju pred krizo leta 2008 na 68,5 % leta 2015, medtem ko se je brezposelnost povečala s 6,4 % na 9,4 %. Stopnja zaposlenosti starejših se postopno izboljšuje, vendar ostajajo nekatere možnosti zgodnjega umika s trga dela v obliki podaljšanega izplačevanja nadomestil za brezposelnost do upokojitve za starejše delavce, kar lahko ogrozi pozitiven učinek pokojninske reforme, sprejete leta 2016, če ne bo omejeno. Učinki pokojninske reforme bodo ocenjeni leta 2019. Dolgotrajna brezposelnost se je med letoma 2008 in 2014 močno povečala, in sicer z 1,2 % na 1,9 % celotne delovne sile, čeprav se je veliko dolgotrajno brezposelnih nazadnje umaknilo iz delovne sile. Brezposelnost mladih se je v letu 2015 povečala na 22,4 %. Zaradi slabega delovanja trga dela so najbolj prizadete nizkokvalificirane osebe. Zmanjšanje proračuna za aktivne politike zaposlovanja v času, ko je čedalje večje povpraševanje po takšnih ukrepih, bi lahko škodovalo možnostim zgoraj navedenih skupin za vrnitev na delo. Kar zadeva aktivacijo, lahko zapleten sistem socialnih prejemkov z različnimi vrstami nadomestil privede do znatne stopnje neaktivnosti in tveganja pasti nizkih plač. Obravnavanje teh pasti in uvajanje pozitivnih spodbud za sprejetje zaposlitve, kot so boljše možnosti za združevanje zaposlitve in socialnih prejemkov, sta še posebej pomembna zaradi zmanjšanja proračuna za aktivne politike zaposlovanja. Prihod razmeroma velikega števila migrantov in beguncev na Finsko leta 2015 bi bilo mogoče uporabiti za preprečevanje posledic staranja prebivalstva, vendar le, če bodo uspešno vključeni na trg dela in v izobraževalni sistem. Na trgu dela so težave z usklajevanjem ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih, ki so delno posledica strukturnih sprememb v gospodarstvu, saj se v primerjavi z izgubljenimi delovnimi mesti nova delovna mesta ustvarjajo na drugih geografskih območjih in v drugih panogah. Potrebni so ukrepi za povečanje števila cenovno dostopnih stanovanj na območju Helsinkov in učinkovite politike za pomoč ljudem pri izpopolnjevanju njihovih znanj in spretnosti ter iskanju dela.

               (10)Poslovno okolje na Finskem je prav tako dobro ali boljše kot v drugih naprednih gospodarstvih. Vendar na splošno konkurenčnost finskega gospodarstva vpliva pomanjkanje konkurence, zlasti na področju storitev, usmerjenih predvsem na domači trg, kot so trgovina na drobno in prevozne storitve. Podjetja so kot ovire za vstop in rast na nekaterih trgih navedla čezmerne regulativne zahteve. Za spodbujanje podjetništva in naložb je treba te čezmerne zahteve obravnavati. V maloprodajnem sektorju bodo z reformo predpisov o prostorskem načrtovanju uvedena prožnejša pravila glede velikosti in lokacije prodajaln. Menjalni sektor se še naprej prestrukturira in bi mu koristil razvoj novih trgov, proizvodov in storitev, zlasti tistih z visoko dodano vrednostjo. Strukturne spremembe bi bilo mogoče pospešiti s politikami, ki podpirajo širitev in internacionalizacijo podjetij ter inovacije. Jeseni 2015 so bile sprejete zakonodajne spremembe, vendar se bodo po pričakovanjih večinoma začele izvajati šele med letoma 2016 in 2018. Vlada je napovedala, da bodo izvedene dodatne strukturne reforme za povečanje konkurence na trgu.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (13)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % v letu 2017. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zagotovi pravočasno sprejetje in izvajanje upravne reforme za doseganje večje stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev.

               2.Ob spoštovanju vloge socialnih partnerjev zagotovi, da sistem določanja plač krepi lokalne sisteme za pogajanja o plačah in zmanjšuje togosti, s čimer bo prispeval h konkurenčnosti in pristopu, ki je bolj usmerjen v izvozne panoge. Poveča spodbude za sprejetje zaposlitve in zagotovi ciljno usmerjene in zadostne ukrepe aktivne politike zaposlovanja, tudi za osebe z migrantskim ozadjem. Sprejme ukrepe za zmanjšanje regionalnih neskladij in neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih.

               3.Si še naprej prizadeva za povečanje konkurence v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim sektorjem. Spodbuja podjetništvo in naložbe, vključno z zmanjšanjem upravnega in regulativnega bremena, za spodbujanje rasti proizvodnje z visoko dodano vrednostjo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2015: ekonomske in proračunske napovedi za 28 držav članic EU (2013–2060), European Economy, 3, maj 2015, Bruselj.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


                 EVROPSKA
                 KOMISIJA

                                           Bruselj, 13.5.2015
                                           COM(2015) 275 final

                             Priporočilo

                      PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2015

     in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2015

SL                                                                  SL
 ---pagebreak---                                               Priporočilo

                                      PRIPOROČILO SVETA

                   v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2015

                   in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2015

     SVET EVROPSKE UNIJE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2)
     Uredbe,
     ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
     16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij2, zlasti
     člena 6(1) Uredbe,
     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije3,
     ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4,
     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
     ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
             strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
             usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
             katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
             konkurenčnost.
     (2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
             ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
             smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane
             smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
             ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
     3
            COM(2015) 275.
     4
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

SL                                                 2                                               SL
 ---pagebreak---      (3)    Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
            Finske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Finske za stabilnost za
            leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku
            proračunskega načrta Finske za leto 20155 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20136.
     (4)    Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti7, ki zaznamuje začetek
            evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
            isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
            opozarjanja8, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je
            treba opraviti poglobljeni pregled.
     (5)    Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
            pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
            konsolidacijo javnih financ.
     (6)    Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Finsko za leto 20159. V
            njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države,
            sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega
            pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene
            analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja,
            zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. Pozornost je treba posvetiti
            zlasti tveganjem, povezanim s šibko izvozno uspešnostjo v razmerah industrijskega
            prestrukturiranja. Čeprav se je krčenje deležev na izvoznih trgih in elektronske
            industrije večinoma zaustavilo, raven naložb ostaja nizka, potencialna rast pa se je
            zmanjšala. Dolg zasebnega sektorja se je stabiliziral in trenutno ne vzbuja
            zaskrbljenosti, vendar je razmeroma visok, zato ga je treba pozorno spremljati.
     (7)    Finska je 2. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in
            program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
            upoštevala njuna medsebojna povezanost.
     (8)    Za Finsko trenutno velja [korektivni] del Pakta za stabilnost in rast po sprejetju
            sklepa Sveta v skladu s členom 125(6) PDEU z dne [XX]. V programu za stabilnost
            za leto 2015, ki temelji na predpostavki nespremenjene politike in zajema obdobje
            2014–2019, je predvideno nadaljnje povečanje nominalnega primanjkljaja, ki se je v
            letu 2014 povečal na 3,2 % BDP in s tem presegel referenčno vrednost 3 % BDP, in
            sicer na 3,4 % BDP v letu 2015, preden se bo postopoma zmanjšal na 3,1 % BDP v
            letu 2017 in na 2,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost za
            leto 2015 naj bi se delež javnega dolga v BDP v obdobju napovedi programa povečal
            in do leta 2019 dosegel 67,8 %. Srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini
            0,5 % BDP, ne bo dosežen do konca programskega obdobja. Makroekonomski
            scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi
            pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se Finski obetal primanjkljaj
            sektorja država v višini 3,3 % BDP v letu 2015 in 3,2 % BDP v letu 2016, delež
            javnega dolga v BDP pa naj bi se do leta 2016 po napovedih povečal na 64,4 % BDP.
            Komisija je 13. maja 2015 objavila poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe s
            sklepom, da merili glede primanjkljaja in dolga nista veljali za izpolnjeni. Program
            za stabilnost zagotavlja, da bo čezmerni primanjkljaj pravočasno in trajno odpravljen

     5
           C(2014) 8815 final.
     6
           UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
     7
           COM(2014) 902.
     8
           COM(2014) 904.
     9
           SWD(2015) 45 final z dne 26.2.2015.

SL                                                3                                                   SL
 ---pagebreak---             do leta 201X. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene programa
            za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni,
            da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.
            Čeprav je država dosegla določen napredek pri izvajanju upravnih reform, bi bilo
            mogoče učinkovitost finskega javnega sektorja še izboljšati, zlasti na področjih, ki
            jim v prihodnosti grozi stroškovni pritisk zaradi staranja prebivalstva. Socialni
            partnerji so jeseni 2014 dosegli dogovor o vsebini pokojninske reforme, vendar je
            slednjo treba še sprejeti. Povečanje udeležbe starejših delavcev na trgu dela je
            bistvenega pomena glede na vrzel v fiskalni vzdržnosti ter načrtovano zvišanje
            zakonsko določene upokojitvene starosti. Glavna razloga za zgodnji izstop s trga dela
            sta zlasti invalidnost in daljše obdobje izplačevanja nadomestil za brezposelnost za
            starejše delavce. Vladni predlog zakona o reformi socialnih in zdravstvenih storitev
            je bil predložen parlamentu decembra 2014, vendar do parlamentarnih volitev
            aprila 2015 ni bila sprejeta nobena rešitev za uravnoteženje upravnega modela
            velikih občinskih koalicij z avtonomijo posameznih občin, zagotovljeno z ustavo,
            zato je predlog zakona zapadel. Finske občine so relativno majhne, vendar izvajajo
            precej obsežne naloge v primerjavi s tistimi v drugih evropskih državah. Reforma
            strukture občin poteka z nekaj zamude in občine izvajajo raziskave o pozitivnih
            učinkih združitev. V skladu z nacionalnim programom reform za leto 2015 bi bil nov
            zakonodajni predlog lahko predložen parlamentu do konca leta 2016.
     (9)    Zaradi staranja in upadanja delovno sposobnega prebivalstva je pomembno, da ima
            trg dela dostop do vse potencialne delovne sile. Finska je glede tega dosegla nekaj
            napredka in sprejela več ukrepov, vključno z boljšo organizacijo subvencioniranja
            plač, s posebnim poudarkom na starejših, in javne službe za zaposlovanje. Stopnja
            brezposelnosti je leta 2014 znašala 8,7 % in narašča, zlasti med mladimi in starejšimi
            delavci. Dogovor o zmernosti plač iz leta 2013 podpira ponovno vzpostavitev
            stroškovne in izvozne konkurenčnosti prek nižje rasti stroškov dela na enoto.
     (10)   Finska je dosegla nekaj napredka pri krepitvi svojih zmogljivosti za zagotavljanje
            inovativnih proizvodov. Vlada izvaja celovito reformo raziskovalnih zavodov in
            financiranja raziskav. Programi politik za čisto tehnologijo, biotehnologijo in
            digitalizacijo so obetavni, vendar razmeroma majhnega obsega. Čeprav so naložbe v
            raziskave in razvoj med najvišjimi v EU, se Finska še vedno sooča z izzivi pri
            njihovem pretvarjanju v uspešne izvozne proizvode in storitve. Vlada si prizadeva za
            večjo enostavnost in učinkovitost sistemov za podporo podjetjem, povečanje
            financiranja za zagonska podjetja in spodbujanje njihove internacionalizacije. Kljub
            temu naložbe na Finskem ostajajo nizke, težave z izvozom se nadaljujejo in
            zaposlenost je upadla. Potrebna so tudi prizadevanja za krepitev konkurence na
            proizvodnem in storitvenem trgu, zlasti v maloprodajnem sektorju, ki je še vedno
            zelo koncentriran.
     (11)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo finske
            ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je
            ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po
            priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti
            splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU
            v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh
            programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Finskem, ampak
            tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega
            semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

SL                                                  4                                                     SL
 ---pagebreak---      (12)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Finske za stabilnost, njegovo
             mnenje10 pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.
     (13)    Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te
             ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova
             priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v
             priporočilih 2 in 3 spodaj.
     (14)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike
             euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države
             članice, katerih valuta je euro. Finska bi morala zagotoviti tudi popolno in
             pravočasno izvedbo teh priporočil –
     PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:
     1.      Zagotovi, da se čezmerni primanjkljaj pravočasno in trajno zniža pod 3 % BDP do
             [XX] v skladu z obveznostmi Finske na podlagi člena 126 PDEU. Nadaljuje
             prizadevanja za zmanjšanje vrzeli v fiskalni vzdržnosti in okrepi pogoje za rast.
     2.      Sprejme dogovorjeno pokojninsko reformo in postopoma odpravi možnosti
             predčasnega izstopa s trga dela. Zagotovi učinkovito načrtovanje in izvajanje
             upravnih reform v zvezi s strukturo občin ter socialnih in zdravstvenih storitev, da se
             poveča produktivnost in stroškovna učinkovitost pri zagotavljanju javnih storitev, ob
             tem pa zagotovi njihova kakovost.
     3.      Si prizadeva za izboljšanje zaposljivosti mladih, starejših in dolgotrajno
             brezposelnih, s posebnim poudarkom na razvoju znanj in spretnosti, ki se zahtevajo
             za delovna mesta. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno
             prakso zagotovi razvoj plač v skladu s produktivnostjo.
     4.      Sprejme ukrepe za odprtje maloprodajnega sektorja za učinkovito konkurenco.
     V Bruslju,

                                                      Za Svet
                                                      Predsednik

     10
            V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       5                                             SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Belgije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Belgije za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Belgijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Belgijo za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Belgiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. Zlasti razvoj na področju zunanje konkurenčnosti blaga še naprej predstavlja tveganja in terja pozornost, saj bi ponovno poslabšanje ogrozilo makroekonomsko stabilnost. Nadaljnji ukrepi za zagotovitev konvergence stroškovnih parametrov bi upočasnili upadanje zaposlenosti v menjalnih sektorjih, občuten napredek pri zmanjševanju pretekle stroškovne vrzeli pa bilo mogoče še okrepiti s prehodom na davčne vire, ki niso povezani z delom. Javni dolg je še vedno visok, vendar več dejavnikov blaži s tem povezana makroekonomska tveganja.

               (7)Belgija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Belgijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga za obdobje 2014–2016. Komisija je 27. februarja 2015 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU
                  10
               , saj se ni pričakovalo, da bo Belgija v obdobju 2014–2015 dosegla zadosten napredek pri izpolnjevanju določb glede dolga in je bila referenčna vrednost za primanjkljaj (tj. 3 % GDP) v letu 2014 presežena. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi se merilo glede dolga takrat moralo šteti za izpolnjeno in da je bilo preseganje referenčne vrednosti za primanjkljaj majhno, začasno in izjemno (zaradi sprememb statistične metodologije). Ta analiza je še vedno večinoma veljavna. Belgijska vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje postopno izboljšanje strukturnega salda, da bi dosegla strukturno uravnotežen proračunski položaj do leta 2018. Vendar preračunani strukturni saldo
                  11
                kaže, da bo imela država v letu 2018 strukturni primanjkljaj v višini 0,3 % BDP. Vlada ne načrtuje dosege srednjeročnega cilja (strukturni presežek v višini 0,75 % BDP) v programskem obdobju. Pričakuje se, da bo delež javnega dolga najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 106,9 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in leta 2018 znašal 102 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo rast neto odhodkov leta 2015 skladna z referenčno vrednostjo za odhodke. Vendar obstaja tveganje določenega odklona v letih 2014 in 2015, večinoma zaradi odstopanja leta 2014. Ob nespremenjeni politiki obstaja tudi tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. Zato bodo v obeh letih potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Belgija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Zvezna vlada se je dogovorila o obsežni pokojninski reformi, namenjeni zmanjšanju vrzeli med dejansko in zakonsko predpisano upokojitveno starostjo ter zvišanju slednje. Starost za predčasno upokojitev se bo po letu 2016 še zvišala, in sicer bo do leta 2019 znašala 63 let, pri čemer se bo zahtevala minimalna delovna doba 42 let. V dolgoročnejšem obdobju se za leto 2025 načrtuje zvišanje zakonsko predpisane upokojitvene starosti s 65 na 66 let in nato leta 2030 na 67 let. Pripravlja se postopna uvedba pokojninskega sistema na osnovi t.i. kreditnih točk, vključno s prilagoditvenimi mehanizmi za odzivanje na demografske ali gospodarske spremembe, kot so višja pričakovana življenjska doba ali spremembe razmerja ekonomske odvisnosti. Hitra izvedba te pokojninske reforme je pogoj za uspešno strategijo za konsolidacijo, ki bi morala nevtralizirati proračunski učinek staranja prebivalstva in varovati dolgoročno vzdržnost javnih financ. Ker je še vedno le malo spodbud za podpiranje zaposljivosti starejših delavcev, bi morali navedene pokojninske reforme dopolnjevati ukrepi za podporo zaposlovanja in reforme trga dela, ki spodbujajo aktivno staranje.

               (10)Za belgijski davčni sistem so značilni splošna velika davčna obremenitev, razmeroma visoke davčne stopnje in ozke osnove. Delo je močno davčno obremenjeno. To povzroča višje stroške dela, ki odvračajo od ustvarjanja delovnih mest, in visok davčni primež, ki prispeva k pastem brezposelnosti. Poleg tega so, deloma da bi se ublažil učinek visokih davčnih stopenj, davčne osnove načeloma zožene zaradi številnih posebnih oprostitev, olajšav, znižanih stopenj in davčnih izdatkov, ki zmanjšujejo učinkovitost ter uvajajo izkrivljanja in morebitne davčne vrzeli. Nekatere značilnosti davčnega sistema so škodljive za okolje. Zaradi teh pomanjkljivosti je Belgija prejela že več priporočil, naj poenostavi in preoblikuje svoj davčni sistem, da bi uravnotežila davčno obremenitev, odpravila vrzeli v davčni zakonodaji in zmanjšala mestoma škodljivo razlikovanje, ki ga povzročajo davčne niše. Do danes je bil dosežen omejen napredek v smislu celovite davčne reforme, ki bi vključevala zlasti preusmeritev z obdavčitve dela na davčne vire, ki manj izkrivljajo rast. Davčne osnove, ki bi jih bilo mogoče razširiti, vključujejo okoljske davke in davke na potrošnjo ter nekatere vrste finančnih dohodkov. Preusmeritev davčne obremenitve z dela na druge vire v kombinaciji z razširitvijo davčnih osnov (revizija obstoječih davčnih predpisov, subvencij, oprostitev in olajšav) bi lahko prispevala k izboljšanju splošne uravnoteženosti in pravičnosti davčnega sistema, podprla zaposlovanje, konkurenčnost ter socialne in okoljske cilje ter preprečevala utaje in agresivno davčno načrtovanje.

               (11)Strukturne težave, ki so značilne za belgijski trg dela, še naprej povzročajo kronično premajhno izkoriščenost delovne sile ter nizko skupno stopnjo zaposlenosti in delovne aktivnosti. Pomanjkljivosti izhajajo večinoma iz šibke poveze med plačami in produktivnostjo ter iz negativnih finančnih spodbud za delo. Belgija se srečuje tudi s pomanjkanjem visokokvalificiranih delavcev ter neskladjem med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Različni sporazumi na vladni ravni omenjajo potrebo po močnejši povezavi med akterji s področja izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja, da bi se izboljšalo jezikovno, poklicno in splošno izobraževanje ter razvili alternativni programi izobraževanja za študente in brezposelne. Vendar pa je napredek na tem področju počasen. Še posebej izrazit je vpliv teh strukturnih dejavnikov na nekatere skupine na trgu dela, kot so mladi in starejši brezposelni ter tisti iz priseljenskih družin.

               (12)Oslabljena zunanja konkurenčnost Belgije še naprej povzroča makroekonomska tveganja za njeno gospodarstvo. Slednje se spopada z visokimi stroški dela, ki so v povprečju nad tovrstnimi stroški v sosednjih državah. Potrebna sta tesnejše usklajevanje rasti plač s produktivnostjo in večja prožnost sistema določanja plač, da bi se povečal prilagoditveni potencial gospodarstva. Sprejeti so bili nekateri ciljni ukrepi za zmanjšanje stroškov dela za posamezne skupine ter zmanjšanje razlik med bruto in neto plačami na dnu plačilne lestvice. Vendar so za popolno odpravo teh razlik potrebni dodatni ukrepi, ki bodo odvisni od reform sistema določanja plač. Naraščanje stroškovnih pomanjkljivosti je povezano z izgubami zaposlitve in bo, če se mu ne bo namenjalo pozornosti, sčasoma terjalo popravljalne ukrepe.  Drugi ključni stroškovni dejavniki za podjetja so stroški energije in stroški storitev poslovnega posredovanja, ki so strogo regulirani in zaščiteni pred konkurenco.  Prav tako obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovnih vidikov zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanjih ravni blaginje bo treba večjo pozornost nameniti povečanju produktivnosti. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter vrednotenju raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli višje v vrednostni verigi. Da bi se spodbujalo podjetništvo in omogočila polna dinamičnost podjetij, bi bilo treba zmanjšati upravne ovire in sprejeti ustrezne ukrepe. Na podlagi zelo nizke stopnje ustanavljanja podjetij je mogoče domnevati, da poslovno okolje ni naklonjeno novim dejavnostim in širitvi že obstoječih dejavnosti. Izziv predstavlja tudi povečanje konkurenčnosti v maloprodajnem sektorju in na področju strokovnih storitev. Z odpravo ozkih grl na področju javne infrastrukture ter izboljšanjem kakovosti in ustreznosti kapitala z dodatnimi naložbami, zlasti na področju cestne in železniške infrastrukture, bi se prav tako povečala splošna produktivnost v državi.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo belgijske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Belgije za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (16)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Belgija bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Belgija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Doseže fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. Uporabi izredne prihodke za ustrezno zmanjševanje deleža javnega dolga. Pokojninsko reformo dopolni z vzpostavitvijo povezave med zakonsko predpisano upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Se dogovori o izvršljivi razporeditvi fiskalnih ciljev na vseh ravneh države.

               2.Sprejme in izvede celovito davčno reformo, ki bo razširila davčno osnovo, davčno obremenitev preusmerila z obdavčitve dela na druge davčne vire in odpravila neučinkovite davčne izdatke.

               3.Izboljša delovanje trga dela z zmanjšanjem negativnih finančnih spodbud za delo, povečanjem dostopa do trga dela za posebne ciljne skupine in obravnavanjem pomanjkanja kvalificirane delovne sile ter neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih.

               4.Povrne konkurenčnost, tako da v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso zagotovi razvoj plač glede na razvoj produktivnosti.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
                  2

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
                  3

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Dansko za leto 2016
                  6
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Danska je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  7
               .

               (5)Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, pri čemer naj bi bil uravnotežen proračun dosežen v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2020 znašal 35,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi Danska v letih 2016 in 2017 dosegla priporočeno fiskalno prilagoditev. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Danska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Predpogoj za trajnostno rast na Danskem je zagotavljanje ponudbe delovne sile ob staranju prebivalstva. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagali pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem zunaj EU, vključno s tistimi, ki dalj časa prebivajo na Danskem, ter mlade z nizko doseženo stopnjo izobrazbe. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev in migrantov. Vendar je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovitejšo vključitev drugih marginaliziranih skupin na trg dela.

               (7)Za ohranitev razmeroma visoke ravni socialnega varstva, ki jo zagotavlja Danska, je potrebno izboljšati rast produktivnosti. Vendar je produktivnost v zadnjih dveh desetletjih rasla počasi. Eden od ugotovljenih dejavnikov, ki so k temu prispevali, je stalno pomanjkanje konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu. Danska mora zato okrepiti prizadevanja za izboljšanje produktivnosti v gradbenem sektorju z odpravo ovir in zagotovitvijo sorazmernih sistemov dovoljenj, kadar se taki sistemi zdijo potrebni. Prav tako mora zmanjšati omejitve za maloprodajna podjetja, zlasti z izvajanjem reform, ki jih je začrtala vlada.

               (8)Skupna raven naložb na Danskem je vse od občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v času gospodarske krize nizka. To deloma odraža nizke stanovanjske naložbe po zlomu nepremičninskega trga in neizkoriščene zmogljivosti v podjetniškem sektorju. Spodbujanje naložb bi Danski pomagalo okrepiti gospodarsko rast in povečati produktivnost. Ugotovljene so bile ovire za naložbe v storitvenem sektorju in v raziskave. Maloprodajni in gradbeni sektor se soočata z ovirami za vstop na trg, ki nato vplivajo na konkurenčnost in rast produktivnosti. Država bi lahko okrepila prizadevanja za preoblikovanje rezultatov univerzitetnih raziskav v poslovne inovacije.

               (9)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter upoštevanje priporočil, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (10)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Spoštuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017.

               2.Poveča produktivnost ter naložbe zasebnega sektorja s povečanjem konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti z olajšanjem vstopa na trg v maloprodajnem in gradbenem sektorju. Spodbudi sodelovanje med podjetji in univerzami.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.