Pomembno pravno obvestilo

|

52006PC0610

Priporočilo za sklep Sveta o dogodku Evropska kulturna prestolnica leta 2010  /* KOM/2006/0610 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 23.10.2006COM(2006) 610 konč.Priporočilo zaSKLEP SVETAo dogodku Evropska kulturna prestolnica leta 2010(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSklep št. 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019, spremenjen s Sklepom 649/2005/ES[1], določa postopek imenovanja evropske kulturne prestolnice od leta 2005 dalje. V skladu s členom 2 tega sklepa bosta od leta 2009 dalje dve mesti držav članic (eno iz EU-15, eno iz novih držav članic) imenovani za evropski kulturni prestolnici v skladu z vrstnim redom iz Priloge I k Sklepu.Zadevne države članice imenovanja Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Odboru regij sporočijo najkasneje štiri leta pred dogodkom.Poleg tega lahko v skladu s členom 4 „države, ki niso članice Evropske unije, sodelujejo v teh aktivnostih. Katera koli od teh držav lahko imenuje eno mesto kot evropsko kulturno prestolnico in mora obvestilo o imenovanju poslati Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Odboru regij.“Komisija vsako leto sestavi izbirno komisijo, ki predloži poročilo o imenovanjih, ocenjenih z vidika ciljev in značilnosti te aktivnosti. Izbirna komisija je sestavljena iz vodilnih neodvisnih strokovnjakov iz kulturnega sektorja. Izbirna komisija predloži svoje poročilo Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu.Evropski parlament lahko Komisiji posreduje mnenje o imenovanjih najpozneje tri mesece po prejemu poročila.Svet, ki deluje v skladu s priporočilom Komisije, sestavljenim v skladu s poročilom izbirne komisije, uradno določi zadevna mesta za leto, za katerega so bila imenovana.Nemčija je pred koncem leta 2005 v skladu s členom 2 in Prilogo 1 poslala obvestilo o imenovanju Essna in Görlitza, Madžarska pa o imenovanju Pécsa za naziv za leto 2010.Hkrati je Turčija v skladu s členom 4 poslala obvestilo o imenovanju Istanbula.Izbirna komisija se je sestala 14. in 15. marca 2006 in preučila vsa imenovanja. Ta preučitev je vključevala zaslišanje predstavnikov iz vseh mest, ki kandidirajo. Svoje poročilo je Komisiji predložila 11. aprila 2006; ta ga je na zahtevo izbirne komisije posredovala drugim institucijam.Na podlagi skupne ocene prijav se je izbirna komisija enoglasno strinjala, da institucijam Evropske unije za evropske kulturne prestolnice leta 2010 predlaga Essen, Pécs in Istanbul.Odbor za kulturo in izobraževanje Evropskega parlamenta je 18. julija poslal pismo GD EAC kot nadaljevanje prejetega poročila izbirne komisije, da bi poudaril pomembne vidike izmenjave svojih stališč o tej zadevi.Komisija v skladu z odstavkom 3 člena 2 Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES, Svetu predloži priloženo priporočilo za uradno imenovanje Essna, Pécsa in Istanbula za evropske kulturne prestolnice leta 2010.Priporočilo zaSKLEP SVETAo dogodku Evropska kulturna prestolnica leta 2010SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavil aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019[2], in zlasti člena 2.3 in člena 4 Sklepa,ob upoštevanju poročila, ki ga je izbirna komisija aprila 2006 predložila Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 2(2) Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES,glede na to, da so merila, določena v členu 3 in Prilogi II Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES v celoti izpolnjena,ob upoštevanju priporočila Komisije z dne  2006 –SKLENIL:Člen 1Za „Evropski prestolnici kulture leta 2010“ sta imenovana Essen in Pécs v skladu z odstavkom 1 člena 2 Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES.Člen 2Za „Evropsko prestolnico kulture leta 2010“ je imenovan Istanbul v skladu s členom 4 Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES.Člen 3Vsa mesta bodo sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja členov 1 in 5 Sklepa št. 1419/1999/ES, spremenjenega s Sklepom št. 649/2005/ES.V Bruslju, [… ]Za SvetPredsednik [1] UL L 166, 1.7.1999, str. 1 in UL L 177, 4.5.2005, str. 20.[2] UL L 166, 1.7.1999, str. 1 in UL L 177, 4.5.2005, str. 20.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Odločbe 2009/416/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Irskem

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Odločbe 2009/416/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Irskem

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Svet 27. aprila 2009 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo Sveta 2009/416/ES
                  1
                sklenil, da na Irskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 dosegel 6,3 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, za leto 2009 pa je bilo ocenjeno, da se bo povečal na 11 % BDP. Bruto javnofinančni dolg naj bi po napovedih v letu 2009 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 po priporočilu Komisije izdal priporočilo za Irsko, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

               (3)Svet je 2. decembra 2009 sklenil, da so irski organi sprejeli učinkovite ukrepe v skladu s priporočili Sveta z dne 27. aprila 2009, vendar se lahko šteje, da so po sprejetju prvotnega priporočila na Irskem nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na priporočilo Komisije sklenil, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97, in izdal novo priporočilo Irski na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila do leta 2014
                  2
               .

               (4)Svet je 7. decembra 2010 ugotovil, da so na Irskem nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, zlasti v zvezi z znatnimi ukrepi podpore za bančni sektor, ki jih je bilo treba izvesti. Zato je Svet po priporočilu Komisije na podlagi člena 126(7) Pogodbe izdal novo priporočilo Irski, v katerem je kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja določil leto 2015
                  3
               . Obenem je po prošnji irskih organov za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) na Irsko naslovil sklep o odobritvi finančne pomoči in posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti
                  4
               . Komisija in irski organi so 16. decembra 2010 podpisali Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju).

               (5)Komisija je 24. avgusta 2011 sklenila, da je Irska sprejela učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2015, kot je predlagal Svet 7. decembra 2010
                  5
               .

               (6)V skladu s členom 10(2)(a) Uredbe (EU) št. 472/2013 je bila Irska opravičena ločene predložitve poročil v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in je poročala v okviru svojega programa finančne pomoči.

               (7)Irska je decembra 2013 uspešno zaključila program finančne pomoči EU in MDS, pri čemer je izpolnila večino političnih pogojev programa in ponovno vzpostavila zaupanje vlagateljev v državo in bančni sektor.

               (8)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009
                  6
                dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (9)Svet bi moral sprejeti sklep o razveljavitvi odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega bi moral odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če (i) primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP
                  7
               .

               (10)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Irska poslala aprila 2016, ter na podlagi programa za stabilnost za leto 2016 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je ugotovljeno naslednje:

               –Od leta 2009, ko je primanjkljaj dosegel najvišjo vrednost približno 11,5 % BDP (brez enkratnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, povezanih s podporo finančnemu sektorju), se je saldo sektorja država postopoma izboljševal, tako da se je primanjkljaj v letu 2014 zmanjšal na 3,8 % BDP, v letu 2015 pa na 2,3 % BDP (na 1,3 % BDP, če se ne upošteva enkratna transakcija
                  8
               ). Do zmanjšanja primanjkljaja je v veliki meri prišlo zaradi omejitve odhodkov, pri čemer se je utež tekočih primarnih odhodkov kot delež BDP med letoma 2010 in 2015 zmanjšala za 8,5 %. Prav tako je v istem obdobju prišlo do 0,5-odstotnega povečanja deleža prihodkov v BDP.

               –V programu za stabilnost za leto 2016, ki ga je Irska predložila 29. aprila 2016, je predvideno zmanjšanje primanjkljaja sektorja država na 1,1 % BDP v letu 2016 in, ob predpostavki nespremenjene politike, na 0,4 % BDP v letu 2017
                  9
               . V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 je za leto 2016 predviden primanjkljaj v višini 1,1 % BDP in, ob predpostavki nespremenjene politike, v višini 0,6 % BDP za leto 2017. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

               –Komisija ocenjuje, da se je strukturni saldo, ki je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, med letoma 2011 in 2015 izboljšal za 6,7 % BDP.

               –Delež bruto dolga sektorja država v BDP se je na Irskem postopoma zmanjševal od leta 2013, ko je dosegel najvišjo vrednost 120 %, v obdobju, ki ga zajema napoved, pa naj bi se zmanjševal še naprej. Zlasti se je bruto dolg sektorja država zmanjšal v letu 2015, tj. s 107,5 % BDP, kolikor je znašal leta 2014, na 93,8 % BDP, in sicer zaradi porasta nominalnega BDP in odprodaje državnih sredstev, v letu 2016 pa naj bi se nadalje zmanjšal na 89,1 % BDP. Delež bruto dolga sektorja država naj bi se v letu 2017 še zmanjšal, in sicer na 86,6 % BDP, delno tudi zaradi ugodnih cikličnih pogojev, zgodovinsko nizkih obrestnih mer in primarnega proračunskega presežka.

               (11)Od leta 2016, tj. od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Irsko preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97. V zvezi s tem se zdi, da za Irsko v letu 2016 obstaja tveganje za določen odklon od zahtevane prilagoditvene poti v smeri doseganja srednjeročnega proračunskega cilja, medtem ko je za leto 2017 napovedana skladnost. Irska naj bi po napovedih obe leti izpolnjevala prehodne določbe glede dolga. Na splošno bodo v letu 2016 potrebni dodatni ukrepi.

               (12)V skladu s členom 126(12) Pogodbe se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

               (13)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj na Irskem ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Odločbo 2009/416/ES razveljaviti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene izhaja, da se je čezmerni primanjkljaj na Irskem ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Odločba 2009/416/ES se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Irsko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Odločba Sveta 2009/416/ES z dne 27. aprila 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Irskem.

                     (2)
                  Priporočilo Sveta Irski z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.

                     (3)
                  Priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2010 za odpravo čezmernega primanjkljaja na Irskem.

                     (4)
                  Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. decembra 2010 o finančni pomoči Unije Irski.

                     (5)
                  Sporočilo Komisije Svetu: Ocena ukrepov, ki jih je Irska sprejela kot odziv na priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2010 z namenom odprave čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (COM(2011) 509 final, 24.8.2011).

                     (6)
                  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (7)
                  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Na voljo na naslednjem naslovu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

                     (8)
                  Leta 2015 je bil v okviru načrtovanega prestrukturiranja kapitalske osnove Allied Irish Bank (AIB) del vladnih prednostnih delnic konvertiran v običajne delnice. Ta konverzija je bila opravljena med pripravo na predvideno prodajo teh delnic v okviru načrtov irske vlade, da banko vrne v zasebno lastništvo. V skladu z računovodskimi pravili, ki se uporabljajo, je ta konverzija povečala splošne javnofinančne odhodke Irske (in posledično njen primanjkljaj sektorja država) v letu 2015.

                     (9)
                  Glede na to, da so konec aprila še potekali pogovori za oblikovanje vlade po februarskih splošnih volitvah, je bil program za stabilnost za leto 2016, ki ga je predložila Irska, pripravljen ob predpostavki nespremenjene politike.


title: Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                                     Bruselj, 7.5.2008
                                                     SEC(2008) 574 konč.

                                       Priporočilo

                                  ODLOČBA SVETA

     o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

                                   (predložila Komisija)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                 OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.       OZADJE

     V členu 104 Pogodbe je določeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu
     primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v
     zvezi s čezmernim primanjkljajem je natančneje določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o
     „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del
     Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati
     upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali
     dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je
     delež primanjkljaja znatno in stalno zmanjševal ter dosegel ravni blizu referenčne vrednosti;
     oziroma če ni preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu
     referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se
     delež dolga ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti).

     V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
     Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v
     okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93, dvakrat na
     leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih
     spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom2,3.

     Na podlagi javnofinančnega primanjkljaja v višini 3,1 % BDP in javnega dolga v višini
     približno 106–107 % BDP v letih 2003 in 20044 je Komisija 7. junija 2005 s sprejetjem
     poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim
     primanjkljajem za Italijo. Svet je 28. julija 2005 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Italija
     čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)5. Hkrati je Svet, tudi na podlagi priporočila
     Komisije, na Italijo naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), naj čim prej in najpozneje
     do leta 2007 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj6. Italijanskim organom je zato
     priporočil zlasti: prizadevno izvajanje proračuna za leto 2005, sprejetje potrebnih ukrepov za
     zagotovitev kumulativnega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in
     drugih začasnih ukrepov za najmanj 1,6 % BDP v obdobju 2006–2007 v primerjavi z njegovo
     stopnjo v letu 2005, pri čemer bi se najmanj polovica tega zmanjšanja uresničila leta 2006.
     Poleg tega je italijanskim organom priporočil, naj zagotovijo, da se delež bruto javnega dolga
     zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približa referenčni vrednosti v skladu z
     zmanjševanjem čezmernega primanjkljaja, za doseganje tega pa je treba srednjeročno znova
     vzpostaviti ustrezno stopnjo primarnega presežka. Priporočil jim je tudi, naj posebno
     pozornost posvetijo še drugim dejavnikom poleg neto zadolževanja, kot so izredne operacije,

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     2
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
            (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
     3
            Najnovejše obvestilo Italije je na voljo na spletni strani:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEC(2005) 750.. Po zaporednih popravkih znaša trenutno sporočen javnofinančni primanjkljaj v letih
            2003 in 2004 3,5 % BDP. Delež dolga je bil v istem obdobju popravljen navzdol na približno 104 %
            BDP predvsem zaradi trenutne višje ocene nominalnega BDP.
     5
            UL L 266, 11.10.2005, str. 57.
     6
            Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Italijo so na voljo na spletni strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

SL                                                       2                                                          SL
 ---pagebreak---      ki prispevajo k spremembi stopenj dolga. Poleg tega je Svet pozval italijanske organe, naj po
     zmanjšanju čezmernega primanjkljaja zagotovijo konsolidacijo proračuna v smeri
     srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem
     ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za najmanj 0,5
     % BDP.

     Nazadnje je Svet italijanske organe pozval, naj dodatno izboljšajo zbiranje in obdelavo
     javnofinančnih podatkov.

     Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 28. julija 2005

     % BDP, razen če ni navedeno drugače          2005             2006                     2007

     Javnofinančni saldo                          –4,3      primanjkljaj precej     primanjkljaj precej
                                                                   <4                      <3
     Začasni ukrepi                                0,4
                                                                      -                       -

     Sprememba strukturnega salda                           +1,6 v obdobju 2006–2007 v primerjavi z
                                                                     letom 2005 (najmanj)

                                                                 najmanj polovica tega leta 2006

     P.m.: realna rast BDP (%)                      0               1,5                      1,5

     Opomba: strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

     Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7), v katerem je navedena spomladanska napoved služb Komisije iz
     leta 2005, vključno z naknadnimi ocenami.

     Komisija je 22. februarja 2006, tj. po izteku roka za sprejetje ukrepov, določenega v
     priporočilu Sveta, sprejela sporočilo Svetu, v katerem je sklenila, da se zdijo ukrepi, ki jih je
     do takrat sprejela Italija, skladni s priporočilom Sveta, in da čeprav je proračunsko stanje še
     vedno vprašljivo, trenutno niso potrebni dodatni ukrepi glede izvajanja postopka v zvezi s
     čezmernim primanjkljajem7. Svet se je na sestanku 14. marca 2006 strinjal s to oceno.

     V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
     primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v
     zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     7
             SEC(2006) 238.

SL                                                          3                                                       SL
 ---pagebreak---      2.      ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA

     Podatki, ki jih je objavil državni statistični urad 29. februarja 2008, so potrdili, da je
     javnofinančni primanjkljaj po zaporednih popravkih prvotnega primanjkljaja v višini
     3,1 % BDP, ki je spodbudil Komisijo k začetku izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
     primanjkljajem za Italijo leta 2005, v letih 2003 in 2004 znašal 3,5 % BDP. Primanjkljaj v teh
     dveh letih bi bil še večji, če ne bi bilo enkratnih ukrepov, vrednih 1,75 % BDP leta 2003 in
     1,25 % BDP leta 2004. Primarni presežek se je s skoraj 5 % BDP konec devetdesetih let
     prejšnjega stoletja hitro zmanjšal na 1,2 % leta 2004. Leta 2005, ko je BDP ostal
     nespremenjen, je javnofinančni primanjkljaj dosegel 4,2 % BDP kljub enkratnim ukrepom za
     zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, primarni presežek pa je skoraj v celoti izginil.

     Podatki, ki jih je Italija sporočila pred aprilom 2008, kažejo, da se je proračun znatno
     prilagajal leta 2006, ko je javnofinančni primanjkljaj dosegel 3,4 % BDP8. To je primerljivo s
     ciljnim primanjkljajem v višini 3,5 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za
     stabilnost iz decembra 20059. Na dejanski primanjkljaj je negativno vplivala odločitev vlade o
     odpisu dolga železniške družbe v zvezi s projektom visoke hitrosti, kar je povzročilo
     povečanje primanjkljaja za 0,9 % BDP. Nominalna prilagoditev v višini skoraj 0,9 odstotne
     točke BDP med letoma 2005 in 2006 je bila posledica velikih prihodkov skupaj z nekoliko
     zmanjšanim razmerjem med sedanjimi primarnimi odhodki in BDP, doseženim zaradi skoraj
     nespremenjene vmesne porabe. To je preseglo navedeni odpis dolga železniške družbe.
     Precejšnje povečanje v številnih prihodkovnih postavkah je bilo povezano s številnimi ukrepi
     iz zakona o proračunu za leto 2006 in dodatnega proračunskega paketa, sprejetega ob polletju.
     Prihodki od DDV in dohodnine ter davka od dohodka pravnih oseb so se iz leta v leto
     povečevali za 0,3 odstotne točke BDP.

     Prihodki brez enkratnih ukrepov so bili v letu 2006 za 1,5 odstotne točke BDP večji kot leta
     2005, odhodki brez enkratnih ukrepov pa so se zmanjšali za več kot 0,25 odstotne točke BDP.
     Če enkratni in začasni ukrepi niso vključeni10, se je primanjkljaj zmanjšal s 4,8 % BDP
     leta 2005 na 3 % BDP leta 2006.

     Strukturni saldo, tj. proračunski saldo brez cikličnih in enkratnih učinkov, se je leta 2006
     izboljšal za 1,7 odstotne točke BDP glede na leto 2005, kar je precej nad najmanjšim
     izboljšanjem v višini 0,8 odstotne točke, zahtevanim v priporočilu Sveta iz julija 2005 na
     podlagi člena 104(7) Pogodbe.

     8
            Primanjkljaj za leto 2006 je bil popravljen navzdol s 4,4 % BDP, sporočenega pred aprilom 2008
            (sporočilo za javnost Eurostata št. 55 z dne 23. aprila 2007 in št. 142 z dne 22. oktobra 2007). Popravek
            je predvsem posledica manjših investicijskih odhodkov zaradi odločitve o obračunavanju povračil
            DDV, povezanih z odločitvijo, ki jo je Sodišče Evropskih skupnosti izdalo glede DDV na službene
            avtomobile, v letih, v katerih se vloženi zahtevki potrjujejo, in ne leta 2006, kot je bilo prvotno
            načrtovano.
     9
            Program in njegova ocena, ki sta jo pripravila Komisija in Svet, sta na voljo na spletni strani:
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     10
            Enkratni in začasni ukrepi so leta 2006 povečali primanjkljaj za 0,4 % BDP. Poleg odpisa dolga, s
            katerim se je povečal primanjkljaj, veljajo naslednje transakcije kot enkratni ukrepi za zmanjšanje
            primanjkljaja: prodaje nepremičnin (0,1 % BDP) in davki iz prevrednotenja premoženja družb (0,4 %
            BDP). Nasprotno pa so bili v posodobljeni različici programa za stabilnost iz leta 2005 napovedani
            enkratni ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,3 % BDP leta 2006.

SL                                                         4                                                            SL
 ---pagebreak---      Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po obvestilu Italije pred
     aprilom 200811, je javnofinančni primanjkljaj leta 2007 znašal 1,9 % BDP. Zelo malo verjetno
     je, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili
     nad stopnjo 3 % BDP12.

     Primanjkljaj v višini 1,9 % BDP, sporočen za leto 2007, vključno s skupnimi enkratnimi
     ukrepi za povečanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP13, je veliko manjši od ciljnega
     primanjkljaja v višini 2,8 % BDP, zastavljenega v programu za stabilnost iz leta 2006, ki je
     vključeval enkratne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,1 % BDP. Ta rezultat je
     boljši od načrtovanega in je posledica pozitivnega baznega učinka primanjkljaja brez
     enkratnih ukrepov iz leta 2006, ki je bil nazadnje za 1,5 odstotne točke BDP manjši od
     predvidenega v posodobljeni različici programa za stabilnost iz leta 2006. Izvajanje popravnih
     ukrepov, sprejetih z zakonom o proračunu za leto 2007, je bilo učinkovito; boljši izhodiščni
     položaj pa je nekoliko poslabšalo delno izvajanje nekaterih dodatnih odhodkov, predvsem
     socialnih transferjev in investicijskih odhodkov, o katerih je bila odločitev sprejeta med letom
     2007.

     Dejanska prilagoditev za 1,5 odstotne točke BDP leta 2007 glede na leto 2006 je bila
     dosežena predvsem zaradi dodatnega precejšnjega povečanja razmerja med prihodki in BDP
     za 1,2 odstotne točke. Povišanje dohodnine in davka od dohodka pravnih oseb je precej
     izravnalo zmanjšanje začasnega prihodka, ki izhaja iz prevrednotenja premoženja družb, ter
     razmerja med posrednimi davki in BDP, predvsem zaradi znižanja trošarin na naftne derivate.
     Preusmeritev odpravninskega načrta TFR k italijanskemu zavodu za socialno varnost
     pojasnjuje povečanje socialnih prispevkov kot deleža BDP za skoraj 0,4 odstotne točke14. Na
     strani odhodkov je povečanje odhodkov za obresti delno izravnalo precej manjše (enkratne)
     investicijske odhodke glede na leto 2006. Delež sedanjih primarnih odhodkov glede na BDP
     se je med letoma 2006 in 2007 rahlo zmanjšal, saj je šibko rast sredstev za zaposlene, ki
     odraža odsotnost precejšnjih zamudnih plačil, plačanih leta 2006, precej izravnalo povečanje
     drugih socialnih transferjev, ki niso socialni transferji v naravi. Na splošno so se leta 2007
     primarni odhodki zmanjšali za skoraj 0,75 odstotne točke BDP, celotni odhodki pa so se
     zmanjšali za približno 0,25 odstotne točke BDP.

     11
            Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008.
     12
            Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v
            spomladanskem obvestilu. Nekateri prejšnji popravki v Italiji so bili precejšnji. Vrzel med zdaj
            sporočenim primanjkljajem za leto 2007 in referenčno vrednostjo primanjkljaja je dovolj velika, da
            noben popravek ne bi smel dvigniti primanjkljaja za leto 2007 nad 3 % BDP.
     13
            Vpliv enkratnih ukrepov na zmanjšanje primanjkljaja, ocenjen na 0,2 % BDP, v letu 2007 je posledica
            enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP, ki obsegajo prihodke od prodaje
            nepremičnin in davkov iz prevrednotenja premoženja družb, in enkratnih ukrepov za povečanje
            primanjkljaja v višini 0,4 % BDP, sestavljenih iz (i) odločitve, sprejete 31.12.2007 o prekinitvi
            obveznosti pobiralcev davka, da vladi določen znesek davkov, ki se poberejo v naslednjem letu, plačajo
            vnaprej (0,3 % BDP), in (ii) zahtevkov za povračilo, ki so jih vložili davkoplačevalci na podlagi sodbe
            Sodišča Evropskih skupnosti glede DDV na službena vozila v Italiji (manj kot 0,1 % BDP).
     14
            V zakonu o proračunu za leto 2007 je določeno, da morajo delodajalci z najmanj 50 zaposlenimi
            preusmeriti tokove odpravninskega načrta (Trattamento di Fine Rapporto – TFR), za katere se
            zaposleni odločijo, da jih ne bodo prenesli v zasebne pokojninske sisteme, k novi shemi, vzpostavljeni
            pri italijanskem zavodu za socialno varnost (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale – INPS).
            Tokovi, nakopičeni v novi shemi INPS, se vnesejo kot prihodki države, ki zmanjšujejo primanjkljaj,
            obveznosti, ki jih povzročajo vladi kot odpravnine za zaposlene, pa se bodo postopoma spremenile v
            dodatno javno porabo. Vpliv te določbe na zmanjševanje primanjkljaja naj bi se sčasoma zmanjšal, v
            osmih do devetih letih pa naj bi se dodatni prihodki in odhodki izravnali.

SL                                                        5                                                           SL
 ---pagebreak---      Prihodki brez enkratnih ukrepov so se leta 2007 povečali za 1,5 odstotne točke BDP v
     primerjavi z letom 2006, odhodki brez enkratnih ukrepov pa so se povečali za več kot
     0,25 odstotne točke BDP. Brez tega ter drugih enkratnih in začasnih ukrepov je primanjkljaj
     leta 2007 znašal 1,7 % BDP.

     Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih ukrepov, se je
     leta 2007 po ocenah izboljšal za približno 1,25 odstotne točke BDP. Strukturni primanjkljaj se
     je v obdobju 2006–2007 zmanjšal za 3 odstotne točke BDP. To za precejšnjo rezervo presega
     najmanjše zmanjšanje v višini 1,6 odstotne točke, zahtevano v priporočilu Sveta iz julija 2005
     na podlagi člena 104(7) Pogodbe.

     V skladu s pozivom v priporočilu Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, naj Italija dodatno
     izboljša zbiranje in obdelovanje javnofinančnih podatkov, je Italija zmanjšala statistična
     neskladja. Razvijanje e-uprave prispeva k učinkovitejšemu zbiranju informacij o proračunskih
     transakcijah. Nekatere pomanjkljivosti ostajajo, na primer precejšnje razlike med
     obračunanimi in pobranimi socialnimi prispevki v letih 2006 in 2007. Po uradnem obvestilu o
     postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz septembra 2005 je Eurostat objavil podatke
     za Italijo, pri čemer ni navedel nobenih odprtih vprašanj.

     3.      PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008 IN POZNEJE

     Glede na spomladansko napoved služb Komisije iz leta 2008 se pričakuje, da se bo
     javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 povečal na 2,3 % BDP, realna rast BDP pa bo 0,5-
     odstotna. Primanjkljaj leta 2008 brez enkratnih in začasnih ukrepov, tj. brez prihodkov od
     prodaje nepremičnin in zadnjih obrokov nekaterih enkratnih davkov, bo še vedno pod
     referenčno vrednostjo, in sicer 2,4 % BDP. V posodobljeni različici programa Italije za
     stabilnost iz novembra 2007 je uradni ciljni primanjkljaj za leto 2008 znašal 2,2 % BDP, prav
     tako vključno z enkratnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja v višini približno 0,1 % BDP.
     Čeprav je bil primanjkljaj leta 2007 manjši od ocenjenega, je bila 12. marca uradna napoved
     primanjkljaja za leto 2008 popravljena navzgor na 2,4 % BDP in pozneje potrjena v uradnem
     obvestilu iz aprila 2008. Popravek vključuje manjšo pričakovano realno rast BDP (0,6 % v
     primerjavi z 1,5 % BDP v posodobljeni različici) in tudi proračunska odstopanja. Nekoliko
     nižjo napoved primanjkljaja za leto 2008 v spomladanski napovedi pojasnjuje predpostavka,
     da bo pri izvajanju proračuna za naložbe še naprej nekaj zamud. V spomladanski napovedi so
     predvideni tudi manjši odhodki za obresti.

     Primanjkljaj v višini 2,3 % BDP iz spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 bi
     pomenil nominalno povečanje za skoraj 0,5 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2007,
     kljub velikemu zmanjšanju investicijskih dohodkov, kar odraža precejšnje enkratne odhodke,
     obračunane leta 2007. Napovedano poslabšanje nominalnega primanjkljaja odraža manjšo
     gospodarsko rast, negativni proračunski vpliv proračuna za leto 2008, nekatere ekspanzivne
     ukrepe, prvotno načrtovane leta 2007, in druge ukrepe, sprejete v prvih nekaj mesecih leta
     2008. V proračunu za leto 2008 je predvideno zlasti financiranje sporazuma o plačah v
     javnem sektorju na lokalni ravni v obdobju 2006–2007, vključno z zamudnimi plačili, ki jih je
     treba plačati (v uradnih napovedih se bodo sredstva za plače leta 2008 povečala za več kot
     6 %, leta 2009 pa nekoliko zmanjšala), znižanjem lokalnih nepremičninskih davkov, manjšimi
     prihodki zaradi odbitka najemnine in manjšim povečanjem nadomestil za brezposelnost. V
     zakonu o proračunu je predvidena tudi reforma davčnih stopenj davka od dohodka pravnih
     oseb (IRES) in regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP), katere proračunski vpliv
     bi se spremenil s pozitivnega leta 2008 na negativnega leta 2009, preden bi v naslednjih letih

SL                                                 6                                                  SL
 ---pagebreak---      postal nevtralen. Nekateri dodatni socialni transferji in naložbe, odobreni leta 2007, ter
     znižanja IRAP iz zakona o proračunu za leto 2006 bodo leta 2008 upočasnili negativen
     proračunski vpliv. Parlament je februarja 2008 sprejel številne manjše ukrepe, ki vključujejo
     dodatne odhodke in nižje prihodke. Na splošno bi se morali leta 2008 odhodki brez enkratnih
     ukrepov povečati za 0,5 odstotne točke BDP, saj bi povečanje sedanjih primarnih odhodkov
     več kot izravnalo zmerno zmanjšanje deleža odhodkov za obresti in investicijskih odhodkov
     brez enkratnih ukrepov. Prihodki brez enkratnih ukrepov bi se morali leta 2008 zmanjšati za
     skoraj 0,2 odstotne točke BDP.

     Če se politike ne bodo spremenile, nastajajo tveganja za proračunske napovedi za leto 2008
     zaradi zadev, glede katerih mora sodišče še odločiti, zlasti v zvezi z neodbitnostjo IRAP od
     davčne osnove davkov od dohodka. Tveganja se pojavljajo tudi zaradi predvidevanja o
     gospodarski rasti. Poleg tega je rezultat bistvenih sprememb obdavčitve dohodka pravnih oseb
     precej negotov v obeh smereh.

     V spomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2008, ki temelji na običajnem scenariju
     nespremenjene politike in 0,8-odstotni realni rasti BDP, je za leto 2009 predvideno, da se bo
     javnofinančni primanjkljaj nekoliko povečal na 2,4 % BDP. To predvideno zmerno povečanje
     je posledica davčne obremenitve, ki se zmanjšuje, zlasti nižjih davkov od dohodka pravnih
     oseb, zaradi diskrecijskih ukrepov in negativnega gospodarskega cikla. V posodobljeni
     različici programa za stabilnost iz novembra 2007 je določen ciljni primanjkljaj v višini 1,5 %
     BDP z 1,6-odstotno realno rastjo BDP. Kot je poudarjeno v mnenju Sveta o posodobljeni
     različici programa Italije za stabilnost iz leta 200715, v programu niso določeni popravni
     ukrepi, na katerih bi temeljila prilagoditev proračuna.

     Potem ko je bil čezmerni primanjkljaj zmanjšan, predvideno poslabšanje strukturnega
     položaja leta 2008 v primerjavi z letom 2007 za več kot 0,25 odstotne točke BDP nedvomno
     ni v skladu z letnim zmanjšanjem za najmanj 0,5 % BDP, ki je določeno v Paktu za stabilnost
     in rast in na katero je opozorjeno v odločbi Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe. Svet je v
     mnenju o posodobljeni različici programa za stabilnost iz novembra 2007, v kateri je bilo
     napovedano izboljšanje strukturnega položaja za 0,25 odstotne točke BDP v letu 2008,
     opozoril, da obstaja tveganje, da se bo leta 2008 strukturni saldo precej poslabšal, če
     izhodiščni položaj v letu 2007 ne bo boljši od pričakovanega, in ugotovil, da srednjeročni cilj
     morda ne bo dosežen do leta 2011, kot je bilo načrtovano v programu. Na podlagi tega je Svet
     pozval Italijo, naj poviša svoj proračunski cilj za leto 2008 in tako zagotovi občutno
     prilagoditev ter nato izvede načrtovano fiskalno konsolidacijo z nekaterimi ukrepi za
     zagotovitev zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega cilja, da bo ta dosežen v
     programskem obdobju, tj. leta 2011.

     15
            UL C 49, 22.2.2008, str. 49.

SL                                                 7                                                   SL
 ---pagebreak---      4.      GIBANJE IN NAPOVED DOLGA

     Podatki, ki jih je objavil državni statistični urad 29. februarja 2008, so pokazali, da je javni
     dolg v letih 2003 in 2004 po zaporednih popravkih prvotnega dolga v višini 106–107 % BDP,
     ki je bil ugotovljen v času, ko se je za Italijo začel izvajati postopek v zvezi s čezmernim
     primanjkljajem predvsem zaradi višje ocene ravni BDP, znašal približno 104 % BDP.
     Razmerje med dolgom in BDP se je leta 2005 prvič v desetletju povečalo, in sicer za
     2 odstotni točki. Primarni presežek ni skoraj nič prispeval k njegovemu zmanjšanju,
     implicitna obrestna mera na javni dolg pa je zaradi počasne gospodarske rasti zelo presegala
     nominalno rast BDP, kar pomeni precejšen negativni učinek „snežne kepe“. Delež javnega
     dolga se je znova povečal leta 2006 kljub naraščajočemu primarnemu presežku in manj
     negativnemu učinku „snežene kepe“. V tem letu je uskladitev stanj in tokov posebno
     negativno prispevala h gibanju dolga, predvsem zaradi akumulacije likvidnih sredstev za
     financiranje ocenjenih povračil DDV po odločitvi Sodišča Evropskih skupnosti o DDV na
     službena vozila (glej opombo 8). Razmerje med javnim dolgom in BDP se je leta 2007
     zmanjšalo za 2,5 odstotne točke na 104 % BDP, tj. nazaj na raven, zabeleženo leta 2004. Ta
     rezultat je bil dosežen zaradi povečanega primarnega presežka, ki je presegal 3 % BDP. Tudi
     uskladitev stanj in tokov je prispevala k zmanjšanju deleža dolga, saj so se državna likvidna
     sredstva konec leta 2007 precej zmanjšala v primerjavi s prejšnjim letom glede na to, da je bil
     znesek povračil DDV, ki so jih dejansko zahtevali davkoplačevalci, manjši od predvidenega.
     Poleg tega je uskladitvi stanj in tokov leta 2007 koristila razdelitev kapitala v višini 0,2 %
     BDP, ki jo je izvedla državna družba (SACE SpA).

     Zmanjšanje dolga v obdobju 2006–2007, ki je temeljilo na naraščajočem primarnem presežku
     in ni vključevalo pomembnih izrednih operacij za zmanjšanje dolga, je v skladu z
     zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja. Ker naj bi se primarni presežek leta 2008
     predvidoma zmanjšal in ker ukrepi za njegovo vnovično srednjeročno povečanje niso
     določeni, se pričakuje, da se bo delež dolga v letih 2008 in 2009 samo rahlo zmanjšal (ob
     nespremenjeni politiki).

     V spomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2008, ki temelji na predpostavki o
     nespremenjeni politiki, je predvideno nadaljnje zmanjševanje deleža javnega dolga v letih
     2008 in 2009, čeprav počasnejše zaradi zmanjševanja primarnega presežka in slabe
     gospodarske rasti. Tveganja, povezana z gospodarsko rastjo in proračunskim razvojem,
     veljajo tudi za razmerje med dolgom in BDP.

SL                                                  8                                                   SL
 ---pagebreak---      5.      SKLEPI

     Javnofinančni primanjkljaj se je povečal s 3,5 % BDP v letih 2003 in 2004 na 4,2 % BDP v
     letu 2005. Potem se je leta 2006 zmanjšal na 3,4 % BDP in leta 2007 na 1,9 % BDP, tj. pod
     referenčno vrednost v višini 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje primanjkljaja, so
     večinoma trajni. Primanjkljaj v letih 2006 in 2007 bi bil dejansko še manjši, če ne bi bilo
     enkratnih ukrepov. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih
     začasnih ukrepov, se je v obdobju 2006–2007 izboljšal za 3 odstotne točke BDP, kar je precej
     nad prizadevanjem proračunske politike, da se doseže najmanj 1,6 odstotne točke, kot je
     priporočil Svet. Glede na spomladansko napoved služb Komisije iz leta 2008 se pričakuje, da
     se bo nominalni primanjkljaj leta 2008 povečal na 2,3 % BDP (še vedno vključujoč enkratne
     ukrepe, ki znašajo približno 0,1 % BDP, brez katerih bi bil primanjkljaj še vedno pod 3 %
     BDP), leta 2009 pa, ob nespremenjeni politiki, na 2,4 %. To kaže, da se je primanjkljaj
     verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.

     Potem ko se je delež javnega dolga eno desetletje zmanjševal in leta 2004 dosegel vrednost
     malo pod 104 % BDP (z več kot 121 % BDP leta 1994), se je povečal za 2 odstotni točki BDP
     v letu 2005 in za dodatne 0,6 odstotne točke v letu 2006. Delež dolga se je leta 2007 znova
     zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj deleža dolga sta znatno vplivala začasna finančna
     operacija za zmanjšanje dolga leta 2006 in njegovo povečanje v letu 2007. Brez te operacije,
     bi delež dolga v letu 2006 ostal razmeroma stabilen, kar bi odražalo izboljšanje primarnega
     presežka v skladu s priporočilom Sveta. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta
     2008 se pričakuje, da se bo pod predpostavko nespremenjenih politik delež dolga do leta 2009
     zmanjšal na približno 102,5 %. Za zmanjševanje deleža dolga lahko velja, da se je zmanjševal
     v skladu z zmanjševanjem presežnega primanjkljaja v letu 2007.

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen. V skladu s tem
     Komisija priporoča, naj Svet razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja v
     Italiji.

SL                                                9                                                 SL
 ---pagebreak---        Tabela 2: Proračunski razvoj v obdobju 2003–2009
                                                                                2007                    2008                 2009
 % BDP, razen če ni navedeno drugače               2003   2004   2005   2006                   (2)                  (2)   COM
                                                                               rezultat   PS         COM       PS          (3)      PS (2)

 Javnofinančni saldo                               –3,5   -3,5   –4,2   –3,4    –1,9      –2,4       –2,3       –2,2      –2,4      –1,5
                                                                                (–2,4)
 – Skupaj prihodki (5)                             44,8   44,2   43,8   45,4    46,6      46,2       46,4       46,3      46,4      45,9
 – Skupaj odhodki (5)                              48,3   47,7   48,0   48,8    48,5      48,6       48,7       48,5      48,7      47,9
 Od tega: – odhodki za obresti                      5,1   4,7    4,5    4,6      5,0       4,8        4,9       4,9       4,9           4,9
                                                                                (5,0)
 – bruto naložbe v osnovna sredstva                 2,5   2,4    2,4    2,4      2,4       2,7        2,4       2,5       2,4           2,6
 Primarni saldo                                    1,6    1,2    0,3    1,3      3,1      2,5        2,6      2,6  2,5               3,4
                                                                                (2,6)
 Enkratni in začasni ukrepi                         1,7   1,3    0,6    –0,4    –0,2       0,2        0,1     0,1  0,0              0,1
 Strukturni saldo (1)                              –5,1   –4,7   –4,5   –2,8    –1,5      –2,2       –1,9    –2,0  –1,6             –1,3
                                                                                (–2,2)
 Strukturni primarni saldo (1)                      0,0   0,0   0,0   1,8   3,5   2,6                 3,1     2,9  3,3              3,6
 Bruto javni dolg (4)                              104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0               103,2 103,5 102,6             101,5
                                                                                (103,0)
 Sprememba deleža dolga (a) = (b) + (c) +
                                          –1,3            –0,5   2,0    0,6     -2,5      -1,8       -0,8       -1,6      -0,6      -2,0
 (d)
 Prispevki: – primarni saldo (b)                   –1,6   –1,2   –0,3   –1,3    –3,1      –2,5       –2,6       –2,6      –2,5      –3,4
                 – učinek „snežne kepe“ (c)        1,9    0,5    1,9    0,9     1,1        0,1        1,5        0,9       2,0      1,5
                 – uskladitev stanj in tokov (d)   –1,6   0,3    0,5    1,0     –0,5       0,6        0,4        0,2      –0,1      –0,1
 Pm        Realna rast BDP (%)                     0,0    1,5    0,6    1,8      1,5      1,9        0,5        1,5       0,8        1,6
                                                                                (0,6)
 Pm        Proizvodna vrzel                    –0,2     0,0    –0,6 –0,3 –0,3 –0,6            –1,0             –0,6
                                                                                –1,6     –0,6
 (1)
           Ciklično prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.
 (2)
            Ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih izračunale
            službe Komisije na podlagi informacij v programu.
 (3)
           Ob nespremenjeni politiki.
 (4)
           Sprememba deleža bruto dolga se lahko razčleni kot:
            Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t ⎞ SFt
               −       =    + ⎜⎜      *         ⎟⎟ +
            Yt   Yt −1   Yt      Y
                               ⎝ t −1   1 + y t ⎠    Yt
         pri čemer t označuje čas; D je višina javnega dolga, PD primarni primanjkljaj, Y nominalni BDP, SR usklajevanje
         razlike med tokovi in stanji, i in y pa so povprečni stroški dolga in nominalna rast BDP. Izraz v oklepaju pomeni
         učinek „snežne kepe“.
 (5)
         Proračunski podatki, navedeni v PS za leto 2009, so gibanja na podlagi nespremenjene zakonodaje. Za doseg
         ciljnega javnofinančnega salda so bili predvideni dodatni ukrepi s pozitivnim učinkom v višini 0,4 % BDP.
 Vira: spomladanska napoved služb Komisije iz leta 2008 (COM) in posodobljena različica programa za stabilnost (PS)
 iz novembra 2007 (v oklepajih so nove uradne napovedi na podlagi nespremenjene zakonodaje iz marca 2008).

SL                                                               10                                                                       SL
 ---pagebreak---                                                      Priporočilo

                                               ODLOČBA SVETA

           o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)      Z Odločbo Sveta 2005/694/ES16, ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom
              104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Italiji obstaja čezmerni primanjkljaj.
              Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj v letih 2003 in 2004 nad
              referenčno vrednostjo 3 % BDP, vendar blizu nje, bruto javni dolg pa je bil v obeh
              letih približno 106–107 % BDP, kar je nedvomno nad referenčno vrednostjo 60 %
              BDP iz Pogodbe, in se v zadnjih letih ni zadovoljivo hitro zmanjševal.

     (2)      Svet je 28. julija 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta
              (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v
              zvezi s čezmernim primanjkljajem17 po priporočilu Komisije na Italijo naslovil
              priporočilo, v skladu s katerim mora Italija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja
              najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno.

     (3)      V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
              primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po
              mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     (4)      V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
              Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v
              okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem
              primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred
              1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne
              22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim
              primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti18.

     16
              UL L 266, 11.10.2005, str. 57.
     17
              UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
              7.7.2005, str. 5).
     18
              UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
              (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

SL                                                        11                                                         SL
 ---pagebreak---      (5)   Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Italije pred 1. aprilom 2008 zagotovila
           Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in
           spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje
           ugotovitve:

            –     javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,5 % BDP leta 2004 na
                  4,2 % BDP leta 2005 zmanjšal na 3,4 % BDP leta 2006 in nato na 1,9 % BDP
                  leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Brez vpliva enkratnih
                  ukrepov na proračun bi primanjkljaj leta 2007 znašal 1,7 % BDP. To je
                  primerljivo s ciljnim primanjkljajem 2,8 % BDP, zastavljenim v posodobljeni
                  različici programa za stabilnost iz decembra 2006;

            –     prilagoditev je bila posledica povečanja stalnih davčnih prihodkov v obdobju
                  2006–2007, ki so zelo presegli pričakovanja. Razloga za to sta bila predvsem
                  učinkovitost sprejetih ukrepov, ki je bila večja od pričakovane, in gospodarska
                  rast, ki je bila večja od napovedane. Potem ko se je strukturni saldo (tj. ciklično
                  prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah leta
                  2005 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, se je po ocenah leta 2006 izboljšal
                  za 1,75 odstotne točke BDP in leta 2007 za 1,25 odstotne točke BDP;

            –     v spomladanski napovedi iz leta 2008 je za leto 2008 predvideno povečanje
                  primanjkljaja na 2,3 % BDP, vključno z enkratnimi prihodki od prodaje
                  nepremičnin v višini 0,1 % BDP. Predvideno poslabšanje proračunskega salda
                  bo posledica povečanja razmerja med sedanjimi primarnimi odhodki in BDP
                  ter sedanjih nižjih davkov. To deloma izravna predvideno zmanjšanje
                  investicijskih odhodkov, ki odraža precejšnje enkratne odhodke, obračunane
                  leta 2007. Čeprav je napovedani primanjkljaj 2,3 % BDP samo nekoliko nad
                  uradnim ciljnim primanjkljajem 2,2 % BDP, zastavljenim v posodobljeni
                  različici programa za stabilnost iz novembra 2007, je bil slednji napovedan na
                  podlagi predvidenega primanjkljaja za leto 2007, ki je precej večji od
                  sporočenega. V spomladanski napovedi je predvideno, da bo ob nespremenjeni
                  politiki primanjkljaj leta 2009 znašal 2,4 % BDP. To pomeni, da se je
                  primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.
                  Strukturni saldo se bo po napovedi leta 2008 poslabšal za več kot 0,25 odstotne
                  točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 izboljšal za 0,25 odstotne
                  točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za
                  proračunsko stanje, ki je za Italijo uravnotežen proračun v strukturnem smislu;

SL                                                12                                                    SL
 ---pagebreak---                     –     potem ko se je delež javnega dolga eno desetletje zmanjševal in leta 2004
                          dosegel vrednost malo pod 104 % BDP (z več kot 121 % BDP leta 1994),
                          se je povečal za 2 odstotni točki BDP v letu 2005 in za dodatne 0,6
                          odstotne točke v letu 2006 na 106,5 % BDP. Delež dolga se je leta 2007
                          znova zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj deleža dolga sta znatno
                          vplivala začasna finančna operacija za zmanjšanje dolga leta 2006, tj.
                          akumulacija likvidnih sredstev, in njegovo povečanje v letu 2007. Če ne
                          bi prišlo do te operacije, bi delež dolga v letu 2006 ostal relativno
                          stabilen, kar bi odražalo izboljšanje primarnega presežka v skladu s
                          priporočilom Sveta. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta
                          2008 se pričakuje, da se bo pod predpostavko nespremenjenih politik
                          delež dolga do leta 2009 zmanjšal na približno 102,5 %. Za zmanjševanje
                          deleža dolga lahko velja, da se je zmanjševal v skladu z zmanjševanjem
                          presežnega primanjkljaja v letu 2007.

     (6)    Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen, zato je treba
            Odločbo 2005/694/ES razveljaviti –

     SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                  Člen 1

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen.

                                                  Člen 2

     Odločba 2005/694/ES se razveljavi.

                                                  Člen 3

     Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

     V Bruslju,

                                                   Za Svet
                                                   Predsednik

SL                                                   13                                               SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 340 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Avstrijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Avstrija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2016
                  7
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  8
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Avstriji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)Avstrija je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 27. aprila 2016 pa program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  9
               .

               (5)Program za stabilnost kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,09 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,26 % BDP. Ti zneski predstavljajo popravek ocen iz osnutka proračunskega načrta za leto 2016 navzgor, pri čemer znašajo pričakovani dodatni odhodki približno 0,08 % BDP za leto 2015 in 0,16 % za leto 2016. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na avstrijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Avstrija v letu 2015 ni izkoristila možnosti začasnega odklona, saj je izpolnjevala svoj srednjeročni proračunski cilj. Vendar ji bo za zagotovitev, da ji je dovoljen enak začasen odklon kot drugim državam, ki še ne izpolnjujejo svojega srednjeročnega proračunskega cilja, v letih 2016 in 2017 dovoljen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja za znesek, ki je veljal za upravičenega za leto 2015. Kar zadeva morebiten dodaten odklon v letu 2016, bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili avstrijski organi.

               (6)Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal na 1,6 % BDP v letu 2016 in nato postopno izboljšal na 0,4 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP do leta 2016, ki je bil revidiran tako, da z letom 2017 postane strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen od leta 2018 naprej. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen šele od leta 2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da je delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,2 % in da se bo postopno zmanjšal na 76,6 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Hkrati pa potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona v letu 2016. Če pa se iz ocene izključi tudi dodaten vpliv izrednega pritoka beguncev, ki se trenutno napoveduje za leto 2016, bi Avstrija v letu 2016 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Vendar napovedani odklon v letu 2017 ne bi bil več znaten, če se upošteva morebitno dodatno dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun, ki bi lahko bilo odobreno za leto 2016. Avstrija naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Avstrija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)Proračunski učinek nedavne davčne reforme je še vedno dejavnik negotovosti. Pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev fiskalne vzdržnosti je treba upoštevati dejstvo, da je davčna obremenitev dela kljub nedavnim reformam še vedno visoka in da je za Avstrijo v primerjavi z drugimi evropskimi državami značilen visok davčni primež. Po drugi strani pa se premalo uporabljajo rasti prijaznejši viri obdavčevanja, ki omogočajo zmanjšanje davčne obremenitve dela. K odpravi te težave bi prispevalo sprejetje ukrepov za zmanjšanje davčne obremenitve dela z njeno preusmeritvijo na druge vire, ki so manj škodljivi za rast.

               (8)V letu 2015 je stopnja zaposlenosti oseb med 55. in 64. letom starosti znašala 46,3 % (povprečje EU: 53,3 %) in je bila v primerjavi z drugimi državami članicami na 19. mestu. Od leta 2014 so bili izvedeni dodatni ukrepi za povišanje dejanske upokojitvene starosti, ki so imeli določen učinek. Ni pa še jasno, ali bodo ti ukrepi obrnili trend, v skladu s katerim dejanska upokojitvena starost v Avstriji srednjeročno zaostaja za povprečjem EU. Poleg tega trajanje upokojitve zaradi daljše pričakovane življenjske dobe narašča. Zakonsko določena upokojitvena starost za ženske se bo povišala in se med letoma 2024 in 2033 postopno uskladila z upokojitveno starostjo za moške. V Avstriji zakonsko določena upokojitvena starost ni vezana na naraščajočo pričakovano življenjsko dobo. Komisija ocenjuje, da se bodo v letu 2040 odhodki za pokojnine povečali za 0,8 % BDP v primerjavi z letom 2013. Dolgoročno (2060) naj bi se odhodki za pokojnine povečali za 0,5 % BDP. Podobno naj bi se odhodki za zdravstvo povečali za 1 % BDP med letoma 2013 in 2040 ter za 1,3 % BDP v letu 2060. To skupaj s predvidenim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo predstavlja srednje tveganje za fiskalno vzdržnost Avstrije.

               (9)Fiskalna ureditev na različnih ravneh države (zvezni, deželni in lokalni ravni) je zapletena, pri čemer pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani na številnih področjih, kot je zdravstvo, niso usklajene. Medtem ko imajo po podatkih OECD za leto 2014 regionalne in lokalne uprave politične pristojnosti, ki predstavljajo porabo države v višini 16 % BDP, delež davkov na regionalni in lokalni ravni znaša le približno 2 % BDP. Ta zapletenost je draga in lahko zmanjša proračunsko disciplino. Trenutno potekajo pogajanja o razdelitvi prihodkov med tremi ravnmi države za obdobje, ki se začne leta 2017, kar je priložnost za obravnavo tega vprašanja.

               (10)Avstrija ima tradicionalno eno najnižjih stopenj brezposelnosti v EU, vendar ta od leta 2011 raste in je v letu 2015 dosegla 5,7 %. Stopnja brezposelnosti mladih je prav tako nizka, pri čemer je delež delovno aktivnih oseb, starih od 15 do 24 let, v letu 2015 znašal 10,6 %. Avstrija ima tudi visoko stopnjo zaposlenosti. Toda čeprav je stopnja zaposlenosti žensk s 70,2 % nad povprečjem EU, razmeroma veliko žensk dela s skrajšanim delovnim časom zaradi nege otrok ali starejših. To prispeva k eni največjih razlik v plačilu med spoloma v EU in veliki razliki v pokojninah med spoloma. Kar zadeva starejše delavce (stare od 55 do 64 let), je stopnja zaposlenosti pod povprečjem EU.

               (11)Avstrija je že presegla svoje nacionalne cilje iz strategije Evropa 2020 na področju izobraževanja. V letu 2015 je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja znašala 7,3 %, stopnja doseganja terciarne izobrazbe pa 38,7 %. Vendar so rezultati izobraževanja zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja. Stopnja medgeneracijske mobilnosti v izobraževanju je med najnižjimi med vsemi državami OECD, za katere so na voljo podatki. Stopnja osipa učencev, rojenih v tujini, je skoraj trikrat višja od stopnje osipa domačih učencev, dodaten izziv pa predstavlja tudi vključitev mladih šoloobveznih beguncev in migrantov v sistem izobraževanja in usposabljanja.

               (12)Čeprav se avstrijske banke soočajo z izzivi na domačih in tujih trgih, so nadzorni ukrepi na nacionalni in evropski ravni pomagali obravnavati tveganja zaradi poslabšanja kakovosti sredstev v srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi. Kar zadeva prestrukturiranje in likvidacijo finančnih institucij v težavah, so bila fiskalna tveganja že upoštevana pri računih države. Čeprav ni mogoče izključiti nadaljnjih tveganj, se zdi, da so ta omejena na težave, povezane s preteklostjo, pri določenih maloštevilnih institucijah.

               (13)Avstrija ima višjo stopnjo naložb od povprečja EU za vse sestavine BDP, razen stanovanj. Vendar so naložbe v Avstriji kljub dobri likvidnosti podjetij in ugodnim pogojem financiranja šibke že od leta 2012. Za spodbuditev naložb in rasti bi bilo treba odpraviti upravno zapletenost in ovire. Regulativne ovire in upravno breme na področju opravljanja storitev na primer ne spodbujajo ustanavljanja novih podjetij. Kar zadeva ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij, kot je navedeno v priporočilih za posamezne države za leto 2015, je Avstrija začela razmišljati o izboljšavah, vendar še niso bile sprejete nobene odločitve. Na področju poslovnih storitev posebni izzivi izhajajo iz omejevalnih zahtev glede izdajanja dovoljenj ter omejitev glede pravne oblike in lastniške strukture, kar povzroča slabo dinamiko trga in negativno rast produktivnosti. V akcijskem načrtu, ki ga je Avstrija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlagano le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge.

               (14)Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Avstrijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni EU in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da je odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun v letu 2015, in v ta namen doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z nižjim naporom. Zagotovi vzdržnost zdravstvenega in pokojninskega sistema tako, da zakonsko določeno upokojitveno starost veže na pričakovano življenjsko dobo. Poenostavi, racionalizira in uskladi davčne odnose in pristojnosti med različnimi ravnmi države.

               2.Poveča udeležbo žensk na trgu dela. Sprejme ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih, zlasti tistih s priseljenskim poreklom.

               3.Zmanjša upravne in regulativne ovire za naložbe, kot so omejevalne zahteve glede izdajanja dovoljenj ter omejitve glede pravne oblike in lastniške strukture, ter ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij, zlasti na področju storitev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 510 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Hrvaško
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  8
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja Natančneje je leta 2016 delež dolga sektorja država začel upadati, vendar je javni dolg izpostavljen valutnemu tveganju, tveganja za vzdržnost javnih financ v srednjeročnem obdobju pa ostajajo visoka. Zadolženost zasebnega sektorja se zmanjšuje, vendar je še vedno visoka, zlasti v podjetniškem sektorju, in je močno izpostavljena valutnemu tveganju. Finančni sektor podpira okrevanje, vendar je še vedno izpostavljen valutno povzročenemu kreditnemu tveganju, delež slabih posojil pa je še vedno visok. Stopnja brezposelnosti se hitro zmanjšuje, kar gre pripisati zmernemu ustvarjanju delovnih mest, vendar tudi krčenju delovne sile. Okorno poslovno okolje omejuje produktivne naložbe in rast produktivnosti.

               (3)Hrvaška je 27. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  9
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  10
               .

               (5)Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Hrvaško trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje postopno izboljšanje salda sektorja država z –0,8 % BDP v letu 2016 na 0,5 BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj v višini –1,75 % BDP v strukturnem smislu je bil v letu 2016 dosežen s precejšnjo rezervo in (preračunani
                  11
               ) strukturni saldo naj bi bil v letih 2017 in 2018 na ravni srednjeročnega proračunskega cilja, vendar brez rezerve. Potem je spet napovedano rahlo izboljšanje. Konvergenčni program predvideva, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP še naprej zmanjševal do višine 72,1 % v letu 2020, potem ko je v letu 2015 dosegel vrhunec pri 86,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden, zlasti ob upoštevanju negativnega učinka finančnih težav, s katerimi se sooča največje zasebno podjetje na Hrvaškem Agrokor, ki v projekcijah programa niso upoštevane. Kriza v Agrokorju pomeni tudi neposredna tveganja za proračunske projekcije. Poleg tega ukrepi, potrebni za podporo doseganja načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, še niso v celoti opredeljeni.

               (6)Svet je 12. julija 2016 Hrvaški priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Podatki o realizaciji kažejo znatno izboljšanje nominalnega salda za leto 2016 in odražajo, da je Hrvaška v navedenem letu že dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 predvideva, da bo strukturni saldo v letu 2017 ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem, kljub zmanjšanju z –0,3 % BDP v letu 2016 na –1,7 % BDP v letu 2017. Hrvaški se priporoča, da v letu 2018 ohrani izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 predvideva nadaljnje zmanjšanja strukturnega salda na –2,1 % BDP, kar kaže na tveganje določenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja. Po napovedi bo Hrvaška v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Na splošno Svet meni, da mora biti Hrvaška v letu 2018 pripravljena na dodatne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja določb Pakta za stabilnost in rast.

               (7)Okvir fiskalnega upravljanja Hrvaške kaže pomanjkljivosti. Novi zakon o fiskalni odgovornosti, ki naj bi okrepil proračunski okvir ter neodvisnost in mandat komisije za fiskalno politiko, še ni bil sprejet. Sprememba zakona o proračunu, ki bi med drugim obravnavala pogoste spremembe proračunskih načrtov tako na centralni kot na lokalni ravni, je bila preložena. Zanesljivost napovedi, na katerih temeljijo proračunski načrti, ostaja šibka.

               (8)Hrvaška ima razmeroma nizke prihodke iz naslova periodične obdavčitve nepremičnin. Prihodke pobirajo enote lokalnih organov v obliki dajatev, povezanih z lastnino, vendar pri izračunu in pokritosti teh dajatev obstajajo precejšnje razlike. Prav tako se zanaša na manj učinkovito obdavčitev prenosa lastnine. V odziv na ponavljajoča se priporočila za posamezno državo bo v okviru davčne reforme, sprejete konec leta 2016, od leta 2018 dalje nekatere lokalne dajatve in davke nadomestil periodični davek na nepremičnine, izračunan na podlagi petih meril za oceno približne vrednosti nepremičnin. Velja za prvi korak k celoviti periodični obdavčitvi nepremičnin na podlagi vrednosti, ki je predvidena za leto 2020.

               (9)
                     Potrebe Hrvaške po javnem financiranju in izpostavljenost državnega dolga valutnemu tveganju poudarjajo pomembnost zanesljivih virov financiranja in preudarnega obvladovanja tveganja. Kot odziv na priporočilo za posamezno državo je bila v začetku leta 2017 sprejeta strategija upravljanja dolga centralne ravni države za obdobje 2017–2019. Sprejeta je bila tri leta po izteku prejšnje strategije. Institucionalni okvir za upravljanje javnega dolga, vključno s komunikacijo s trgi, obvladovanjem tveganj in rednim posodabljanjem strategije, je pomanjkljiv. Premalo so upoštevane tudi zunajproračunske transakcije s potencialnim učinkom na dolg.

               (10)
                     Okrevanje trga dela se je v zadnjem času nadaljevalo, vendar je brezposelnost še vedno visoka, zanjo pa je značilen velik delež dolgotrajno brezposelnih. Skupaj z nizko in upadajočo dejavnostjo to kaže na velik neizkoriščen potencial delovne sile. Upad dejavnosti v letu 2016 je bil še posebej izrazit med nizko usposobljenimi delavci v najproduktivnejših letih in je bil posledica upada delovno sposobnega prebivalstva zaradi staranja in izseljevanja, ki naraščata.

               (11)
                     Neaktivnost je razmeroma visoka pri osebah, ki izpolnjujejo pogoje za predčasno upokojitev. Kratka obdobja plačevanja prispevkov imajo za posledico nizko ustreznost sedanjih in prihodnjih pokojnin ter tveganje revščine starejših. Obstajajo številne možnosti za predčasno upokojitev, ki je mogoča kar pet let pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Finančne spodbude za delo do te starosti so šibke. Napovedani ukrepi za spodbujanje daljše delovne dobe niso bili uvedeni. Družinske obveznosti prispevajo k nizki udeležbi na trgu dela, zlasti starejših žensk v najproduktivnejših letih. Primanjkuje formalnega otroškega varstva in obstajajo velike regionalne razlike. Očetovski dopust je neplačan, pogodbe o zaposlitvi pa omogočajo le malo prožnosti za usklajevanje delovnih in družinskih obveznosti. Trenutno je zakonsko določena upokojitvena starost 61 let in 9 mesecev za ženske ter 65 let za moške. Približevanje in zviševanje zakonsko določene upokojitvene starosti obeh spolov je počasno, oboji pa naj bi leta 2038 dosegli upokojitveno starost 67 let. Pospešitev tega procesa je v obravnavi, vendar odločitev še ni bila sprejeta. Pokojninski sistem daje pravico do ugodnejših pogojev posebnim kategorijam delavcev v težkih in nevarnih poklicih ter v posebnih sektorjih. Nacionalni organi so zaključili pregled težkih ali nevarnih poklicev, vendar pravila še niso bila posodobljena.

               (12)Po zadnjih podatkih je v letu 2015 skoraj 30 % prebivalstva grozila revščina ali socialna izključenost. Sistem socialnega varstva ni dovolj učinkovit in pravičen, razlogi za to pa so neskladnost meril za upravičenost, razdrobljena geografska pokritost, pomanjkanje usklajevanja med pristojnimi organi in slaba preglednost. V letu 2016 je bilo samo 0,6 % BDP porabljenih za shemo minimalnega dohodka, ki je namenjena najrevnejšim gospodinjstvom. Načrti reform, vključno z institucionalno prerazporeditvijo odgovornosti in uskladitvijo meril za upravičenost, so zastali.

               (13)Pridobivanje znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela, je pomemben pogoj za zaposljivost. Udeležba v izobraževanju odraslih je zelo nizka, prav tako odhodki in obseg aktivnih politik zaposlovanja, ukrepov za preusposabljanje in vseživljenjskega učenja. Usposabljanje ni dovolj usmerjeno k starejšim in nizko usposobljenim delavcem ter dolgotrajno brezposelnim, ki so navadno posebej težko zaposljivi. Priprava zakonodaje za izboljšanje kakovosti ustanov, programov in poučevanja za izobraževanje odraslih je bila odložena.

               (14)Ljudje nujno potrebujejo zadostne osnovne spretnosti za pridobitev in ohranjanje dobrih in stabilnih služb ter uspešno udeležbo v gospodarskem in družbenem življenju. Mednarodna raziskava je pokazala, da pri 15-letnih hrvaških šolarjih obstajajo hude pomanjkljivosti na področju osnovnih znanj, uporabne znanosti in matematike. Od leta 2015 je bila kot del izvajanja strategije za izobraževanje, znanost in tehnologijo uvedena reforma šolskih učnih načrtov, ki naj bi izboljšala vsebine in poučevanje prečnih znanj in spretnosti. Po deljenih odzivih zainteresiranih strani je bila reforma učnih načrtov revidirana, njeno izvajanje pa znatno odloženo. Proces je zdaj treba nadaljevati v skladu s prvotnimi cilji. Hrvaška je nedavno sprejela strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja. To naj bi privedlo do posodobljenih učnih načrtov za poklicno izobraževanje in usposabljanje, večje vloge učenja na delovnem mestu in boljše kakovosti poučevanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Uvedba sistema za priznavanje in vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja je v teku.

               (15)Ozemeljska in funkcionalna razdrobljenost javne uprave negativno vpliva na zagotavljanje storitev in učinkovitost javne porabe. Sedanje pristojnosti in fiskalni odnosi med različnimi ravnmi upravljanja ne omogočajo učinkovitega in pravičnega izvajanja javnih storitev, zlasti na področju zdravstva, izobraževanja in socialne pomoči. Celovita reforma javne uprave zamuja. Zakonodaja za prerazporeditev nalog med centralnimi in lokalnimi organi še ni sprejeta in tudi racionalizacija sistema državnih agencij je še v teku. V začetku leta 2017 so organi napovedali ustanovitev projektne skupine za pripravo zakonodaje o financiranju podnacionalne uprave.

               (16)Razdrobljenost pri določanju plač v javni upravi še vedno ovira preglednost plač in enako obravnavo ter vladni nadzor nad plačno maso v javnem sektorju, kar lahko vpliva na širše gospodarstvo. Vlada je februarja 2017 sprejela skupne smernice za pogajanja in spremljanje kolektivnih pogodb v javnem sektorju, vendar je bila racionalizacija okvirov določanja plač preložena na leto 2019.

               (17)Podjetja v državni lasti so v povprečju manj produktivna od zasebnih podjetij, kar kaže na pomanjkljivosti pri njihovem upravljanju. Ta podjetja negativno vplivajo na alokacijsko učinkovitost in prispevajo k nizki rasti produktivnosti v gospodarstvu. V preteklem letu so ukrepi za prehod podjetij v državni lasti v zasebno lastništvo napredovali počasi. Boljše spremljanje njihove uspešnosti in odgovornosti upravnih odborov, vključno s podjetji v lasti enot lokalne uprave, bi pomagalo izboljšati njihovo upravljanje.

               (18)Hrvaška banka za obnovo in razvoj (HBOR) ima ključno vlogo pri izvajanju finančnih instrumentov EU in zlasti naložbenega načrta za Evropo. Da bi svojo nalogo v celoti izvajala, mora izpolnjevati visoke standarde preglednosti in odgovornosti. Organi načrtujejo neodvisen pregled kakovosti sredstev njenega kreditnega portfelja, ki ga bodo izvedli neodvisni revizorji in ki bo zaključen do konca leta 2017. Ugotovitve pregleda bodo podlaga za ponovno obravnavo njenega regulativnega okvira in struktur upravljanja.

               (19)Podjetja bremenijo visoki upravni stroški. Številne davkom podobne dajatve, ki so pogosto statistično obravnavane kot davki, otežujejo poslovno okolje. Kot odziv na priporočilo za posamezno državo je vlada poleti 2016 sklenila ukiniti 13 in zmanjšati nadaljnjih 11 davkom podobnih dajatev, vendar izvedba poteka počasi. Podjetja še naprej pesti veliko upravno breme. Sprejet je bil akcijski načrt za zmanjšanje upravnega bremena, ki zajema osem regulativnih področij, vendar se še ni začel izvajati.

               (20)Po strmem padcu v obdobju krize so naložbe v letu 2016 začele okrevati. Toda kljub ugodnim makroekonomskim pogojem in pogojem financiranja ključna ozka grla ovirajo trajnejše okrevanje naložb. Pomanjkljivosti javne uprave, okorno poslovno okolje, počasno izvajanje protikorupcijske strategije, omejevalni predpisi v ključnih infrastrukturnih sektorjih in močna prisotnost države v gospodarstvu negativno vplivajo na poslovno ozračje.

               (21)Modernizacija regulacije poklicev lahko spodbudi mobilnost delavcev in prispeva k nižjim cenam strokovnih storitev ter tako poveča potencial rasti. Regulacija ponudnikov storitev in reguliranih poklicev na Hrvaškem je bila omejevalna, zlasti za odvetnike. Poleti 2016 je vlada sprejela akcijski načrt za zamenjavo in modernizacijo neustreznih predpisov, vendar omejenega obsega in podrobnosti.

               (22)Kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema je ključni dejavnik poslovnega okolja. Kljub zmanjšanju zaostankov so sodni postopki na prvi stopnji v gospodarskih, civilnih in kazenskih zadevah dolgotrajni. Elektronsko vlaganje in vročanje sodnih dokumentov ima potencial za znatno izboljšanje sodnega sistema, vendar še ni bilo uvedeno. Sodniki gospodarskega sodišča ne morejo dostopati do registrov na spletu, kar negativno vpliva na učinkovitost insolvenčnih postopkov. Sodbe so le redko na voljo na spletu, reforme vodenja zadev, kot je posodobitev delovnih postopkov, pa na prvostopenjskih gospodarskih sodiščih še niso bile uvedene.

               (23)Bančni sektor je še naprej dobro kapitaliziran, njegova dobičkonosnost pa je v letu 2016 okrevala po preoblikovanju posojil v švicarskih frankih v evrska posojila v letu 2015. Delež slabih posojil v bruto posojilih se v zadnjem času zmanjšuje, vendar je še vedno visok, zlasti pri nefinančnih družbah. To zmanjšanje je, kot kaže, posledica prodaje ter zahtev glede postopnega in samodejnega oblikovanja rezervacij, ki je bilo uvedeno leta 2013. Vlada je kot odgovor na priporočilo za posamezno državo v okviru nedavne davčne reforme uvedla tudi novo davčno obravnavo odpisov slabih posojil. Njene učinke bo treba pozorno spremljati. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi učinkovitosti nedavno prenovljenega insolvenčnega okvira za lažje reševanje slabih posojil.

               (24)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (25)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (26)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

               PRIPOROČA, da Hrvaška v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni vztrajanje pri srednjeročnem proračunskem cilju v letu 2018. Do septembra 2017 okrepi proračunsko načrtovanje in večletni proračunski okvir, med drugim z okrepitvijo neodvisnosti in mandata komisije za fiskalno politiko. Sprejme potrebne ukrepe za uvedbo davka na vrednost nepremičnin. Okrepi okvir za upravljanje javnega dolga, med drugim z zagotavljanjem letnih posodobitev strategije upravljanja dolga.

               2.Odvrača od predčasnega upokojevanja, pospeši prehod na višjo zakonsko določeno upokojitveno starost in uskladi zakonske določbe o pokojninah, ki veljajo za določene kategorije oseb, s pravili splošnega sistema. Izboljša usklajevanje in preglednost socialnih prejemkov in nadomestil.

               3.Izboljša izobraževanje odraslih, zlasti starejših delavcev, nizko usposobljenih in dolgotrajno brezposelnih oseb. Pospeši reformo izobraževalnega sistema.

               4.Zmanjša razdrobljenost in izboljša funkcionalno porazdelitev pristojnosti v javni upravi ter izboljša učinkovitost in zmanjša teritorialne razlike pri zagotavljanju javnih storitev. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji uskladi okvire za določanje plač v javni upravi in za javne storitve.

               5.Pospeši odprodajo podjetij v državni lasti in drugih državnih sredstev ter izboljša upravljanje podjetij v sektorju podjetij v državni lasti. Znatno zmanjša obremenitve za podjetja, ki izhajajo iz regulativnih stroškov in upravnih bremen. Odpravi regulativne omejitve, ki ovirajo dostop do reguliranih poklicev ter poklicnih in poslovnih storitev ter njihovo opravljanje. Izboljša kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema, zlasti s skrajšanjem trajanja civilnih in gospodarskih zadev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.