title: Priporočilo Komisije (EU) 2018/1149 z dne 10. avgusta 2018 o nezavezujočih smernicah za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
               17.8.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 208/94

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/1149
      z dne 10. avgusta 2018
      o nezavezujočih smernicah za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Naravni mineralni viri imajo velik potencial za razvoj, vendar so lahko na konfliktnih območjih ali območjih z visokim tveganjem razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podžigajo nastanek ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem spodkopavajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov ključni element za zagotavljanje miru, razvoja in stabilnosti.

                  (2)

                  Za odpravo teh pomislekov Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem; uporabljala pa se bo od 1. januarja 2021 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).

                  (3)

                  Konfliktna območja in območja z visokim tveganjem za namene navedene uredbe so opredeljena kot območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, ali nestabilna pokonfliktna območja in območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic.

                  (4)

                  Člen 14(1) navedene uredbe določa, da zaradi zagotavljanja jasnosti in gotovosti praks gospodarskih subjektov, zlasti malih in srednjih podjetij, in skladnosti med temi praksami, Komisija v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in OECD pripravi nezavezujoče smernice za gospodarske subjekte, v njih pa pojasni najboljšo uporabo meril za določitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (v nadaljnjem besedilu: Smernice).

                  (5)

                  Ta člen določa tudi, da morajo te smernice temeljiti na opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, kot je določena v Uredbi, in upoštevati smernice OECD o potrebni skrbnosti na tem področju, vključno z drugimi tveganji v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila, kot so opredeljena v zadevnih dopolnilih teh smernic.

                  (6)

                  Da bi bile učinkovite, bi morale te smernice določati splošen koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali in kovinami v povezavi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter ukrepe, ki bi jih morale družbe sprejeti za opredelitev in reševanje tveganj, v zvezi s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata.

                  (7)

                  Opozoriti bi bilo treba, da zahteve Uredbe za uvoznike v Uniji ne zadevajo le kovin in mineralov s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, temveč tudi z njimi povezana tveganja v zgornjem delu oskrbovalne verige, npr. s trgovanjem, obdelavo in izvozom.

                  (8)

                  Te smernice bi morale pojasniti tudi ključna načela za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za posebne namene izvajanja Uredbe, opredelitve in razlaga teh območij pa ne bi smele posegati v stališče Unije o tem, kaj so lahko konfliktna območja in območja z visokim tveganjem zunaj okvira navedene uredbe.

                  (9)

                  Sklici na ustrezne prosto dostopne vire, ki jih gospodarski subjekti lahko uporabijo pri opredeljevanju konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, bi moralo biti osrednji del teh smernic, pri tem pa je treba opozoriti, da se zadevni viri posodabljajo v različnih časovnih presledkih in bi jih bilo treba po potrebi dopolniti z drugimi viri.

                  (10)

                  Druga tveganja v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila iz teh smernic, bi se morala nanašati na lokacijo, dobavitelje in neobičajne okoliščine trgovalnih dejavnosti in bi morala temeljiti na prizadevanjih OECD na tem področju.

                  (11)

                  Člen 14(2) Uredbe določa, da se Komisija opre na zunanje strokovno znanje, ki zagotovi okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se redno posodablja. Navedeni seznam bodo zunanji strokovnjaki sestavili na podlagi analize teh smernic in drugih obstoječih informacij, med drugim s strani akademikov in iz shem za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi.

                  (12)

                  Te smernice niso zavezujoče in uvozniki v Uniji ohranijo svojo odgovornost izpolnjevanja obveznosti za potrebno skrbnost iz te uredbe, medtem ko službe Komisije zagotovijo, da se te smernice uporabljajo tudi v prihodnje –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

                  1.

                  Uvozniki v Uniji z obveznostmi iz Uredbe (EU) 2017/821 bi morali upoštevati nezavezujoče smernice iz Priloge k temu priporočilu. Te smernice jim bodo pomagale ustrezno opredeliti konfliktna območja, območja z visokim tveganjem in opozorila, da se bodo zahteve iz navedene uredbe primerno izpolnjevale, ko se bodo 1. januarja 2021 začele uporabljati. Smernice lahko upoštevajo tudi drugi subjekti, ki potrebno skrbnost uporabljajo v svoji oskrbovalni verigi z minerali.

                  2.

                  To priporočilo bo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije.

         V Bruslju, 10. avgusta 2018

               Za Komisijo

            Cecilia MALMSTRÖM

               Članica Komisije

         (1)  Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (UL L 130, 19.5.2017, str. 1).

         PRILOGA
         1.   CILJ TEH SMERNIC

         Uredba (EU) 2017/821 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je začela veljati 8. junija 2017 in se bo za uvoznike v Uniji (1) (vključno s talilnicami in rafinerijami, vendar ne samo zanje) uporabljala od 1. januarja 2021. V skladu s členom 1 je Uredba zasnovana tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki v Uniji, ki pridobivajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.
         V skladu s členom 14(1) Uredbe je Evropska komisija pozvana, naj za gospodarske subjekte pripravi nezavezujoče smernice v obliki priročnika, v njih pa pojasni najboljšo uporabo meril za določitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. V tem členu je tudi določeno, da je treba upoštevati smernice OECD o potrebni skrbnosti (2) na tem področju, vključno z drugimi oskrbovalnimi verigami, ki sprožijo opozorila, kot so opredeljena v zadevnih dopolnilih teh smernic.
         V tem smernicah:

                     —

                     v ODDELKU 2 so določeni splošni koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, in ukrepi, ki bi jih morala podjetja sprejeti za opredelitev in obravnavo tveganj, povezanih s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata,

                     —

                     v ODDELKU 3 so pojasnjeni ključni elementi opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za namene Uredbe,

                     —

                     v ODDELKU 4 so našteti viri javno dostopnih informacij za pomoč podjetjem pri opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj,

                     —

                     v ODDELKU 5 so navedene informacije o drugih kazalnikih možnih tveganj (ali opozorilih) v oskrbovalni verigi z minerali, in sicer v zvezi z lokacijo, dobavitelji in neobičajnimi okoliščinami trgovanja.

               Te smernice so oblikovane za pomoč uvoznikom EU pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Ne posegajo v Uredbo (EU) 2017/821 in niso pravno zavezujoče.
         Poleg tega je treba omeniti, da se bo v skladu s členom 14(2) Uredbe Evropska komisija (naknadno) oprla na zunanje strokovno znanje, ki bo zagotovilo okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se bo redno posodabljal. Ta seznam bo temeljil na analizi teh smernic in obstoječih informacij s strani zunanjih strokovnjakov, med drugim informacij s strani vlad, mednarodnih organizacij, akademikov in shem za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi.
         2.   POTREBNA SKRBNOST V OSKRBOVALNI VERIGI Z MINERALI – SPLOŠEN KONCEPT IN UKREPI

         2.1   Koncept potrebne skrbnosti na podlagi tveganja

         Na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem imajo podjetja, ki se ukvarjajo z rudarjenjem in predelavo mineralov ter trgovanjem z njimi, možnost, da ustvarjajo dohodek, rast in blaginjo, omogočajo preživljanje in spodbujajo lokalni razvoj. V takšnih primerih lahko podjetja tvegajo, da bodo prispevala k večjim negativnim učinkom ali bila povezana z njimi, in sicer v zvezi z njihovimi dejavnostmi ali odločitvami o viru pridobivanja, vključno z oboroženimi spopadi in hudimi kršitvami človekovih pravic. S tega vidika bi morala podjetja za zagotovitev, da ne bi namerno ali nenamerno prispevala k tem negativnim učinkom ali bila (še naprej) povezana z njimi, v okviru tekočih, proaktivnih in reaktivnih procesov, ki so trdno integrirani v njihov sistem upravljanja, izvajati potrebno skrbnost na podlagi tveganja.
         Na splošno se potrebna skrbnost na podlagi tveganja nanaša na ukrepe, ki jih morajo sprejeti podjetja za opredelitev in obravnavo dejanskih ali potencialnih tveganj v svoji oskrbovalni verigi z minerali, da preprečijo ali ublažijo vsak prispevek k negativnim učinkom, povezanim z ekstrakcijo, proizvodnjo, trgovanjem, predelavo, ravnanjem z minerali in njihovim izvozom, ki so posledica delovanja na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem. Tveganja so opredeljena glede na potencialno negativne učinke delovanja danega podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti podjetja ali pa so lahko neposredno povezana z dejavnostmi, proizvodi ali storitvami, ki se izvajajo na podlagi poslovnih razmerij s tretjimi stranmi, vključno z dobavitelji in drugimi subjekti v dobavni verigi. Negativni učinki lahko vključujejo škodo za ljudi (tj. zunanji učinki), škodo zaradi izgube ugleda ali pravno odgovornost podjetja (tj. notranji učinki) ali oboje.
         Podjetja se lahko soočajo s tveganji v svojih oskrbovalnih verigah z minerali, ker lahko okoliščine ekstrakcije, proizvodnje, trgovanja, ravnanja z minerali ali njihovega izvoza zaradi svoje narave pomenijo večje tveganje večjih negativnih učinkov, kot so financiranje konfliktov ali podžiganje, spodbujanje ali zaostrovanje pogojev konflikta, kot je navedeno v Prilogi II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti in njihovih dopolnilih.
         Zaradi teh tveganj bi si morala podjetja v dobri veri prizadevati za opredelitev in oceno tveganj, povezanih z lokacijo, dobaviteljem ali okoliščinami, ter sprejeti ukrepe potrebne skrbnosti, prilagojene posebnim zahtevam takih tveganj. Potrebna skrbnost lahko podjetjem tudi pomaga zagotoviti spoštovanje mednarodnega prava in skladnost z nacionalnimi zakoni, vključno s tistimi, ki urejajo nezakonito trgovanje z mineralnimi viri, pa tudi spoštovanje sankcij ZN in sklepov EU na podlagi Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti omejevalnih ukrepov v skladu s členom 215 PDEU.
         Splošni cilj Uredbe, ki temelji na načelih iz smernic OECD, je omogočiti razvoj varnih, preglednih in preverljivih oskrbovalnih verig z minerali ter zagotoviti, olajšati in spodbujati odgovoren uvoz mineralov in kovin s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v EU, ne da bi pri tem prispevali k oboroženim konfliktom in povezanim kršitvam človekovih pravic, na tak način pa bi Uredba prispevala h gospodarskemu razvoju in možnostim za preživljanje lokalnih skupnosti.
         2.2   Potrebna skrbnost – petstopenjski okvir

         Potrebna skrbnost na podlagi tveganja je, kot priporočajo smernice OECD o potrebni skrbnosti, strukturirana okrog naslednjih petih korakov, ki so zapisani tudi v Uredbi.
         Podjetja v oskrbovalni verigi bi morala:

                     —

                        vzpostaviti trden sistem upravljanja ter sprejeti in dobaviteljem in javnosti jasno sporočiti svojo politiko glede mineralov in kovin, ki bi lahko izvirali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. To vključuje tudi opredelitev dejanskih okoliščin, povezanih z ekstrakcijo, prevozom, ravnanjem, trgovanjem, predelavo, taljenjem, rafiniranjem in legiranjem, proizvodnjo ali prodajo proizvodov, ki vsebujejo minerale iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. (Člen 4 Uredbe),

                     —

                        opredeliti in oceniti vsa dejanska ali potencialna tveganja v oskrbovalni verigi (3). (Člen 5(1)(a) Uredbe),

                     —

                     s sprejetjem načrta za obvladovanje tveganj oblikovati in izvajati strategijo odzivanja na ugotovljena tveganja, da jih preprečijo ali ublažijo. Posledica tega je lahko odločitev za nadaljevanje s trgovanjem tekom prizadevanj za ublažitev tveganj, začasno prekinitev trgovanja, medtem ko se še naprej izvajajo prizadevanja za ublažitev tveganja, ali prekinitev poslovnih odnosov z dobaviteljem po neuspešnih poskusih ublažitve tveganja ali če dobavitelj izvaja hude kršitve človekovih pravic (npr. najhujše oblike otroškega dela, prisilno delo in mučenje) ali neposredno ali posredno podpira nedržavne oborožene skupine. (Člen 5(1)(b) Uredbe),

                     —

                        izvesti revizijo ali pridobiti revizijo neodvisne tretje strani v zvezi z dejavnostmi, procesi in sistemi, ki jih podjetje uporablja za izvajanje potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi na opredeljenih točkah v oskrbovalni verigi, zlasti v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v talilnicah in rafinerijah. (Člen 6 Uredbe),

                     —

                        javno poročati o politikah in praksah potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, da pridobijo zaupanje javnosti v ukrepe, ki jih sprejemajo. (Člen 7 Uredbe).

               3.   RAZUMEVANJE OPREDELITVE KONFLIKTNIH OBMOČIJ IN OBMOČIJ Z VISOKIM TVEGANJEM

         Opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se uporablja v Uredbi, je v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti z vidika določitve značilnosti teh območij ter ne posega v stališče EU o tem, kaj lahko pomeni konfliktno območje in območje z visokim tveganjem izven okvira Uredbe. Navedena je le za namene potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, kar zadeva kovine in minerale, ki spadajo na področje uporabe Uredbe, ter je zasnovana tako, da je praktična, temeljita in zlahka razumljiva za podjetja.
         Opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v Uredbi (člen 2(f)):

            „območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, ali nestabilna pokonfliktna območja in območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno z zlorabami človekovih pravic.“

         Ta opredelitev upošteva nekatera ključna načela, določena v mednarodnem pravu, vključno z „oboroženimi spopadi“, „nestabilnimi pokonfliktnimi območji“ in „propadlimi državami“. Ta načela so dodatno ponazorjena in pojasnjena v nadaljevanju, da bi se olajšalo njihovo praktično razumevanje v okviru odgovornega upravljanja oskrbovalne verige s strani podjetij.
         Poleg tega bi morala ta ključna načela omogočati enostavno povezovanje z javno dostopnimi informacijami o razmerah na terenu na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem ter podjetjem pomagati pri širši opredelitvi tveganj v njihovi oskrbovalni verigi in možnem učinku njihovega poslovanja (glej oddelek 4).
         Opozoriti je treba, da je potrebna skrbnost v oskrbovalni verigi, ki je predvidena v Uredbi, pa tudi v smernicah OECD o potrebni skrbnosti, vezana na opredelitev in oceno tveganj negativnih učinkov nekaterih poslovnih dejavnosti in razmerij v zvezi s kovinami in minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali ki se prevažajo prek takšnih območij (ki so lahko podnacionalna). Informacije v zvezi z državo lahko zagotovijo spremne informacije za opredelitev potrebne splošne ravni potrebne skrbnosti.

                     Ključni element opredelitve

                     Obrazložitev

                     Stanje oboroženega konflikta

                        Prisotnost oboroženega konflikta, razširjenega nasilja ali drugih tveganj za škodovanje ljudem, kot je opisano v mednarodnem humanitarnem pravu, ki ureja potek oboroženih konfliktov za vojskujoče se strani. Oboroženi konflikti so lahko različnih oblik, kot sta konflikt mednarodnega in nemednarodnega značaja, vključujejo lahko dve ali več držav ali pa gre za osvobodilne vojne, upore, državljanske vojne itd.
                     Specifične smernice o „stanju oboroženega konflikta“ so navedene v ženevskih konvencijah iz leta 1949 ter vključujejo vse primere napovedane vojne ali katerega koli drugega oboroženega konflikta, do katerega lahko pride med dvema ali več podpisnicami, četudi ena od njih ne priznava vojnega stanja; vse primere delne ali popolne zasedbe ozemlja podpisnice, četudi na zasedenih območjih ne pride do oboroženega odpora. V skladu s Protokolom II (1977) k ženevskim konvencijam iz leta 1949 se te ne uporabljajo za situacije notranjih nemirov in napetosti, kot so izgredi, izolirano in občasno nasilje in druga dejanja podobne narave.

                     Nestabilna pokonfliktna območja
                     Območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic.

                        Nestabilna pokonfliktna območja so območja, na katerih so prenehale aktivne sovražnosti in so v stanju nestabilnosti, kar pomeni, da je regija ali država zaradi predhodnega konfliktnega stanja slabo sposobna izvajati osnovne funkcije upravljanja in ji primanjkuje možnosti za razvoj medsebojno konstruktivnih odnosov znotraj družbe. Takšna območja so bolj ranljiva za notranje ali zunanje pretrese, kot so gospodarske krize ali naravne nesreče. V takih primerih, kot v primerih, zajetih v naslednjem odstavku opredelitve (tj. območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo), morajo gospodarski subjekti preveriti obstoj bodisi institucionalne šibkosti bodisi pomanjkanja upravljanja ter razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava in človekovih pravic, da ugotovijo, da je območje konfliktno območje in območje z visokim tveganjem. Zato je stanje s kršitvami mednarodnega prava kumulativno glede na stanje v nestabilnih pokonfliktnih območjih in območjih s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo. V zvezi s slednjim bi odsotnost uradnega postopka za izdajo licenc za rudarjenje na primer pomenila dokaz pomanjkanja upravljanja.

                     Propadle države

                     „Propadla država“ je odraz stanja izjemne institucionalne šibkosti. Propadla država vključuje razpad struktur oblasti, propad javnega reda in miru ter odsotnost institucij, ki bi lahko zastopale državo.

               4.   JAVNO DOSTOPNI VIRI INFORMACIJ ZA OPREDELITEV KONFLIKTNIH OBMOČIJ IN OBMOČIJ Z VISOKIM TVEGANJEM

         V tem oddelku je na voljo okviren in neizčrpen seznam ustreznih virov javno dostopnih informacij, da se podjetjem pomaga opredeliti konfliktna območja in območja z visokim tveganjem. Z razumevanjem nacionalnih in regionalnih okoliščin ter potencialnih tveganj, ki so prisotna na območjih, kjer delujejo ali od koder pridobivajo minerale, bodo podjetja sposobna bolje prilagajati svoja prizadevanja za potrebno skrbnost. Takšne splošne informacije o posameznih državah so lahko koristne tudi pri ocenjevanju verodostojnosti domnevnih kršitev.
         Navedeni viri javno dostopnih informacij so združeni v skupine glede na ključne elemente, določene v opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (glej oddelek 3):

                     —

                     KONFLIKT – informacije omogočajo oceno, ali je območje „v stanju oboroženega konflikta“ ali gre za „nestabilno pokonfliktno območje“,

                     —

                     UPRAVLJANJE – informacije omogočajo oceno, v kolikšnem obsegu se območja soočajo s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo,

                     —

                     ČLOVEKOVE PRAVICE – informacije omogočajo oceno, ali na območju prihaja do razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic (4).

               Poleg tega seznam, naveden v oddelku 4.2, vključuje vire informacij o mineralnih virih, da se zagotovi kontekst.
         4.1   Kako najbolje uporabiti vire informacij?

         Navedeni viri informacij so nekomercialne narave, tj. zanje ni potrebno plačevati naročnin ali finančnega prispevka. Podjetja bi morala med uporabo virov preveriti, ali ti zagotavljajo posodobljene informacije. V Uredbi je poleg smernic določeno, da se Evropska komisija opre na zunanje strokovno znanje, ki zagotovi okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se redno posodablja. Službe Evropske komisije bodo skupaj z zunanjimi strokovnjaki zagotovile, da se seznam virov informacij ustrezno posodablja za zagotovitev njihove stalne ustreznosti.
         Dodatni viri bolj splošne narave (nekateri niso izrecno navedeni na spodnjem seznamu), ki jih je koristno preveriti, zajemajo geološke raziskave z informacijami o mineralnih virih (britanski in ameriški urad za geološke raziskave), sistem Evropske komisije za informacije o surovinah, spletne strani vodilnih organizacij na tem področju, kot so poročila ameriškega ministrstva za zunanje zadeve o posameznih državah članicah (upravljanje in človekove pravice), poročila, ki jih objavljajo različne agencije ZN (vključno s Svetom za človekove pravice, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO in IOM) ter druge zadevne organizacije civilne družbe, na primer Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch in IMPACT (prej Afriško-kanadsko partnerstvo). Podjetja lahko na spletnih straneh drugih organizacij in pri drugih virih informacij, kot so Mednarodni odbor Rdečega križa, indeks upravljanja z naravnimi viri, indeks svetovnega miru itd., preverijo bolj aktualne informacije, ki temeljijo na novicah.
         Koristilo bi jim tudi, da preverijo nacionalne ali regionalne vire. Čeprav so včasih težje dostopni, dopuščajo nacionalni oziroma regionalni viri bolj poglobljen vpogled v stanje na določenem območju v primerjavi z zbranimi podatki o posamezni državi.
         Podjetja, ki preverijo te vire, lahko ravnajo na naslednji način:

                     1.

                     Na podlagi podatkov o oskrbovalni verigi, shranjenih v njihovem sistemu upravljanja (1. korak v petstopenjskem okviru, glej oddelek 2), bi morala podjetja najprej opredeliti geografska območja, na katerih pridobivajo minerale, z njimi trgujejo, ravnajo oziroma jih prek njih prevažajo, da bi razumela okoliščine, v katerih potekajo dejavnosti rudarjenja in trgovanja, ter opredeliti s tem povezana tveganja.

                     2.

                     V ta namen lahko podjetja preverijo javno dostopne vire (tj. analitske vire, zemljevide/razpredelnice in novice), ki so našteti spodaj in vsebujejo tri ključne elemente opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (tj. konflikt, upravljanje in človekove pravice), da bi razumela politične in varnostne okoliščine ter opredelila in ocenila morebitna tveganja negativnih učinkov njihove oskrbovalne verige v primerjavi z njihovo politiko oskrbovalne verige, ki morajo biti skladni s Prilogo II k smernicam OECD in opozorili v dopolnilih.

                     3.

                     Če spodaj navedeni viri navajajo nasprotujoče si ali pomanjkljive informacije, bi morala podjetja ravnati previdno, preden območje izločijo iz okrepljenih postopkov potrebne skrbnosti. Ponovno je treba poudariti, da je odgovornost za potrebno skrbnost vezana na opredelitev in obravnavo dejanskih ali možnih tveganj, da se preprečijo ali ublažijo negativni učinki dejavnosti, zlasti pridobivanja in trgovanja, ter poslovnih odnosov kot tudi drugih okoliščin, povezanih z dejavnostmi podjetja, in ne zgolj na državo ali območje, od koder izvirajo minerali.

                     4.

                     Spodaj našteti viri se posodabljajo v različnih časovnih presledkih ter so sicer pomembni, vendar ne nujno popolnoma točni. Zato bi jih bilo treba uporabiti v kombinaciji in po potrebi dodati dopolnilne vire. Ko bo ta okvirni, neizčrpni in redno posodobljeni seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki ga bodo pripravili zunanji strokovnjaki, na voljo, bo ta pomenil dodatni vir informacij.

               4.2   Seznam virov javno dostopnih informacij

                     Zadeva za oceno

                     Pokritost

                     Javno dostopni viri

                     Vsebina

                     KONFLIKT

                     Ves svet

                     Analitični viri

                     Heidelberški barometer konfliktov
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Analize najnovejših svetovnih konfliktov v obliki besedil in grafov; ločena poglavja za regije in posamezne države.

                     Vladavina prava v oboroženih konfliktih, ženevska akademija
                     http://www.rulac.org/

                     Zbirke podatkov in analize, ki poročajo o izvajanju mednarodnega prava v oboroženih konfliktih po svetu (pokriva ves svet in navaja kratke preglede).

                     Projekt zmogljivosti ocenjevanja – Svetovni pregled izrednih razmer
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Svetovni zemljevid in analize posameznih držav, ki zagotavljajo pregled in analize držav z „zaskrbljujočim stanjem“, „humanitarno krizo“ in „hudo humanitarno krizo“.

                     Zemljevidi ali razpredelnice

                     Uppsalski program za podatke o konfliktih – nabor podatkov o georeferenčnih dogodkih
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Interaktivni zemljevid dogodkov organiziranega nasilja, ki temelji na virih novic; vključno s smrtnimi žrtvami, vrsto nasilja (državno, nedržavno, enostransko), uporabnik lahko iskanje osredotoči na raven enega dogodka.

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Stanje najresnejših svetovnih konfliktov/morebitnih konfliktov; interaktivni zemljevid in podatkovna zbirka za oceno stanja v izbranih državah 2003–2018.

                     Indeks svetovnega miru
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktivni zemljevid, ki meri svetovni mir na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov (varnostniki in policija, politična nestabilnost, organizirani konflikt, osebje oboroženih sil itd.).

                     Večji izbruhi političnega nasilja
                     http://www.systemicpeace.org

                     Zemljevidi in razpredelnice, ki prikazujejo izbruhe oboroženih konfliktov (vključno z žrtvami ) po svetu v obdobju 1946–2017.

                     Regije

                     Podatki o lokaciji in primerih oboroženih konfliktov
                     http://www.acleddata.com/

                     Poročila in analize trendov na področju konfliktov, vključno z mesečnimi posodobitvami o političnem nasilju v Afriki, na Bližnjem vzhodu in v Aziji, ki temeljijo na podatkih v realnem času, ter analize sedanje in pretekle dinamike v posameznih državah.

                     Mednarodne informacije o miru – kartiranje konfliktov
                     http://ipisresearch.be/

                     Zemljevidi Demokratične republike Kongo (konflikt/konfliktni minerali), Srednjeafriške republike, Sudana–Južnega Sudana (sporna območja, incidenti, naravni viri, izobraževanje, nasilje v skupnosti, nasilje znotraj države in nasilje med državami); na voljo je analiza zemljevidov.

                     Mednarodno združenje za kositer
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Pobuda o oskrbovalni verigi za kositer (iTSPCi) zagotavlja poročila o oceni varnostnih razmer na območju rudnikov v Ruandi, vzhodnih provincah Demokratične republike Kongo, Burundiju in Ugandi.

                     Rudarski spori v Latinski Ameriki
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Atlas pravnega varstva v okoljskih zadevah dokumentira in katalogizira družbene konflikte, povezane z okoljskimi vprašanji, za pojasnitev okoliščin.

                     UPRAVLJANJE

                     Ves svet

                     Svetovni kazalniki upravljanja
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Nabor podatkov o posodobljenih skupnih in posameznih kazalnikih upravljanja za specifične države, in sicer za šest razsežnosti upravljanja; poročila s podatki o državah povzemajo kazalnike po državah.

                     Indeks nestabilnih držav
                     http://ffp.statesindex.org

                     Indeks, ki se osredotoča na kazalnike tveganja, in sicer na podlagi člankov in poročil.

                     Indeks zaznave korupcije
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Indeks zaznave korupcije po državah.

                     Nacionalni inštitut za upravljanje z viri
                     https://resourcegovernance.org/

                     Informacije o posameznih državah in primerjalna analiza vprašanj, povezanih z upravljanjem z naravnimi viri.

                     ČLOVEKOVE PRAVICE

                     Ves svet

                     Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN)
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     Resolucije VSZN so koristen opis političnih in varnostnih razmer v zadevnih državah za posamezno leto.

                     Svet Združenih narodov za človekove pravice
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Univerzalna, redni pregledi.

                     Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informacije za posamezno državo o vprašanjih s področja človekovih pravic.

                     Program Združenih narodov za razvoj – Mednarodni kazalniki človekovega razvoja – Profili posameznih držav
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Letna poročila po posameznih državah o njihovih praksah na področju človekovih pravic, pokrivajo ves svet.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Organizacija Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Organizacija Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Organizacija Mines and Communities
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Članki in analize o svetovnem rudarstvu in njegovih učinkih; razvrščeni po temah, državah, podjetjih, mineralih.

                     VIRI MINERALOV IN NJIHOVO PRIDOBIVANJE

                     Ves svet

                     Britanski urad za geološke raziskave
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Poročila za posamezne države o mednarodnih statistikah in informacijah glede mineralov.

                     Ameriški urad za geološke raziskave
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Poročila po državah o mednarodnih statističnih podatkih in informacijah za minerale.

                     Informacijski sistem EU za surovine
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Informacije o proizvodnji, trgovinskih tokovih in politiki na področju surovin.

               Poleg zgoraj navedenih virov javno dostopnih informacij se pričakuje, da bo OECD zagotovil dodatne informacije, ki so pomembne za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Tveganja, povezana s humanitarnimi krizami in nesrečami, lahko prav tako zagotavljajo spremne informacije in izpostavijo območja, na katerih lahko izbruhnejo oboroženi konflikti. Uporaben vir za to je INFORM (skupni projekt Medagencijskega stalnega odbora in Evropske komisije; http://www.inform-index.org). Drugo uporabno orodje na tem področju je indeks tveganja svetovnih konfliktov (javno dostopna baza dokazov v pomoč pri odločanju glede dolgoročnih tveganj konfliktov, ki jo je razvilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Poleg tega bo Evropska komisija prek programa COSME malim in srednjim podjetjem pomagala pri njihovih prizadevanjih za vzpostavitev in izvajanje politik za odgovorno pridobivanje mineralov, in sicer se bo ta pomoč delno nanašala na opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/821.
         5.   OCENA TVEGANJA OSKRBOVALNH VERIG Z MINERALI – OPOZORILA ZA OKREPLJENO POTREBNO SKRBNOST

         5.1   Uvod v opozorila in splošni preudarki

         Postopek potrebne skrbnosti iz Uredbe in smernic OECD o potrebni skrbnosti ni omejen na opredelitev in ublažitev tveganj v zvezi s poreklom in prevozom mineralov na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem. V skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti morajo podjetja dejansko upoštevati in zagotoviti informacije o tveganjih, povezanih s trgovanjem, ravnanjem in izvozom mineralov v zgornjem delu oskrbovalne verige, ter o neobičajnih okoliščinah.
         V ta namen dopolnila smernic OECD o potrebni skrbnosti vsebujejo seznam tako imenovanih opozorilnih situacij, ki sprožijo potrebo po okrepljeni potrebni skrbnosti, vključno z zbiranjem dodatnih informacij prek sistema podjetja za upravljanje, zlasti v naslednjih situacijah:

                     A.

                        Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

                                 —

                                 Kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij,

                                 —

                                 kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem,

                                 —

                                 kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala (tj. prijavljene količine mineralov iz te države niso v skladu z znanimi viri mineralov ali pričakovanimi ravnmi proizvodnje).
                                 Pri vsakem od teh opozoril, ki se nanašajo na lokacijo, zlasti v primeru šibkega ali neobstoječega upravljanja, se tveganje poveča, če se zakoni o preprečevanju pranja denarja, protikorupcijski zakoni, carinske kontrole in drugi ustrezni vladni zakoni o nadzoru slabo izvršujejo; če delujejo neuradni bančni sistemi in če je pri poslovanju razširjena uporaba gotovine.

                     B.

                        Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

                                 —

                                 Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov,

                                 —

                                 kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov,

                                 —

                                 za zlato: kadar se trdi, da zlato izvira iz recikliranih/odpadnih ali mešanih virov in je bilo rafinirano v državi, za katero je znano ali obstaja utemeljen sum, da se prek nje prevaža zlato iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

                     C.

                        Opozorilne okoliščine

                                 —

                                 Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

               5.2   Opredelitev posebnih opozoril in zagotavljanje ustrezne potrebne skrbnosti

         Po opredelitvi opozoril iz oddelka 5.1 v okviru ocene tveganja podjetja, morajo podjetja izvesti poglobljen pregled okoliščin vseh teh opozoril, in sicer z zbiranjem dodatnih informacij prek sistema podjetja za upravljanje ter z zagotavljanjem, da se zadevna tveganja ustrezno upoštevajo.
         Kot je poudarjeno v smernicah OECD o potrebni skrbnosti, je potrebna skrbnost postopni pristop, ki temelji na tveganju, v skladu s katerim morajo podjetja uvesti ustrezne sisteme in postopke za upravljanje, se seznaniti z dejanskimi okoliščinami vzdolž dobavne verige ter opredeliti tveganja, zaradi katerih bi lahko bila potrebna okrepljena potrebna skrbnost.
         Naslednje smernice bi morale podjetjem pomagati pridobiti ustrezne informacije v zvezi z opozorilnimi situacijami in ustrezno prilagoditi svoje potrebne skrbnosti. Omeniti je treba, da se navedeni viri informacij posodabljajo v različnih časovnih presledkih ter so sicer pomembni, vendar ne nujno popolnoma točni. Zato bi jih bilo treba uporabiti v kombinaciji in po potrebi dodati dopolnilne vire.

                     A.

                        Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

                                 —

                                    Opozorilo: Minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij.

                                 Okrepljena potrebna skrbnost je potrebna, kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij. Opredelitev takšnih območij je obravnavana v oddelku 4 teh smernic.

                                 —

                                    Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

                                 Podjetja bi morala oceniti, v kolikšni meri velja naslednje:

                                             —

                                             Pregledati je potrebno upravljanje in druga vprašanja v zvezi z državami, da se ugotovi, v kolikšni meri imajo države ali območja nadzor nad svojimi mejami ter ali imajo ustrezne notranje mehanizme izvajanja, s katerimi zagotovijo verodostojno in dokumentirano sledljivost trgovine z minerali, da se v primeru slabega upravljanja lahko preprečijo tveganja v zvezi z prevozom.

                                                         Kazalniki

                                                         Viri informacij (5)

                                                                     —

                                                                     Deklarirana država porekla ima prepustne meje ali izvaja šibko carinjenje blaga.

                                                                     —

                                                                     Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (glej oddelek 4)

                                                                     —

                                                                     Informacije, ki jih zagotovijo lokalne ambasade, EU ali druge delegacije

                                                                     —

                                                                     Protikorupcijski zakoni se slabo izvajajo in poroča se o primerih korupcije v rudarstvu in trgovini.

                                                                     —

                                                                     Zakonov o preprečevanju pranja denarja in nadzoru bank ni oziroma niso zadostni ali se slabo izvajajo.

                                                                     —

                                                                     Gospodarstva večinoma poslujejo z gotovino, zlasti pri trgovanju z minerali.

                                                                     —

                                                                     Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Indeks zaznave korupcije, ki ga izračuna organizacija Transparency International
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Kazalnik svetovnega upravljanja, ki ga pripravi Svetovna banka
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Poročila skupine Global Financial Integrity
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Glej oddelek 4 teh smernic o „upravljanju“

                                             —

                                                Neposredna bližina, regionalna in zgodovinska vprašanja zagotavljajo informacije o verjetnosti napačnega prikazovanja porekla s tihotapljenjem iz sosednjih držav, držav z zgodovinskimi vezmi ali držav, ki nudijo davčne spodbude.

                                                         Kazalniki

                                                         Viri informacij

                                                                     —

                                                                     Deklarirana država porekla neposredno meji na območja, kjer so nezakonite oborožene skupine, varnostne sile ali kriminalne združbe vpletene v pridobivanje mineralov in trgovanje z njimi.

                                                                     —

                                                                     Deklarirana država porekla ima gospodarske vezi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter z njimi povezano nezakonito trgovino z minerali.

                                                                     —

                                                                     Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov

                                                                     —

                                                                     Lokalne ambasade, EU ali druge delegacije

                                                                     —

                                                                     Glej oddelek 4 teh smernic o „konfliktih“

                                                                     —

                                                                     Davčna politika države porekla spodbuja tihotapljenje mineralov v države tranzita, v katerih se izvoženo blago ne obdavčuje ali pa se obdavčuje po precej nižjih stopnjah.

                                                                     —

                                                                     Podatkovna zbirka OECD za omejitve pri izvozu surovin
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire/zaloge ali pričakovane ravni proizvodnje.

                                 Spodnji seznam določa Vprašanja, povezana z minerali in oskrbovalno verigo. Podjetja bi morala v okviru izvajanja potrebne skrbnosti zlasti preveriti, ali domnevna država porekla dejansko ima znane geološke vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala. Podobno bi morala podjetja razumno oceniti, ali je deklarirano poreklo smiselno z gospodarskega vidika, kot je na primer prisotnost bližnjih in privlačnih trgov.

                                             Kazalniki

                                             Viri informacij

                                                         —

                                                         Deklarirana država porekla ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje mineralov, kar velja tudi za posebne značilnosti mineralov.

                                                         —

                                                         Deklarirana država porekla ima velik neuradni ali obrtniški in manjši rudarski sektor, kjer so tveganja običajno višja.

                                                         —

                                                         Britanski urad za geološke raziskave
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         Ameriški urad za geološke raziskave (USGS)
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Nacionalne geološke službe v državah članicah EU

                                                         —

                                                         Geološka služba domnevne države porekla

                     B.

                        Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

                                 —

                                    Opozorilo: Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ter kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov.

                                 Te informacije o dobavitelju bi morale večinoma izhajati iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju svojega sistema potrebne skrbnosti. Ko je identiteta dobavitelja podjetja ali drugega znanega podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige znana, morajo podjetja preveriti, ali dobavitelj deluje na opozorilni lokaciji, tako da:

                                             —

                                             na internetu poiščejo splošne informacije o navedenem dobavitelju ali podjetju v zgornjem delu oskrbovalne verige, vključno s poročili vladnih in mednarodnih organizacij (zlasti poročila strokovnih skupin ZN) ter splošnejšimi poročili mednarodnih in lokalnih medijev ter organizacij civilne družbe,

                                             —

                                             preverijo spletna mesta podjetij in vsa razpoložljiva poročila o potrebni skrbnosti (na primer predložitve Komisiji ZDA za vrednostne papirje in borzo),

                                             —

                                             preverijo sezname talilnic/rafinerij v obstoječih shemah za potrebno skrbnost; in, ko bo na voljo, seznam odgovornih talilnic in rafinerij po svetu, ki ga bo pripravila Evropska komisija,

                                             —

                                             preverijo nacionalne poslovne registre, v katerih lahko najdejo informacije o lokaciji sedežev in morebitnih obratujočih podružnicah.

                                       Podjetja bi poleg tega morala preveriti registre dejanskega lastništva, če so ti na voljo, ter poročila pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) za državo (ki vsebujejo vse več informacij o dejanskem lastništvu podjetij, ki so vpletena v ekstraktivno industrijo).

                     C.

                        Opozorilne okoliščine

                                 —

                                    Opozorilo: Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se lahko utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

                                 Te informacije o dejavnostih večinoma izhajajo iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju potrebne skrbnosti.
                                 Nepravilnosti/neobičajne okoliščine so lahko različne. Dopolnilo za zlato k smernicam OECD o potrebni skrbnosti navaja, da bi bilo treba v primeru, da je nakit, ki se nosi v državi, običajno iz 14 karatnega zlata (58 %), podvomiti v ponudbo, ki trdi, da gre za recikliran nakit z 90 % vsebnostjo zlata.
                                 Drugi primeri vključujejo situacije, ko je dobavitelj v zgornjem delu oskrbovalne verige (npr. lokalni izvoznik) sposoben v kratkem času povečati količino izvoženega blaga, ne da bi to lahko obrazložil, poleg tega pa se pogosto poroča o krajah virov mineralov v regiji, za katero evropski uvoznik upravičeno verjame, da je regija porekla mineralov, ki jih uvaža.
                                 Druge primere „neobičajnih okoliščin“, zlasti v zvezi z zlatom (in drugimi plemenitimi kovinami), je mogoče najti v odstavku 111 Smernic za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni, ki temeljijo na tveganju, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje (6), ter v poročilu Kanadskega centra za analize finančnih transakcij o Delovnem zvezku o pristopu na podlagi tveganja za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni (7), npr.:

                                             —

                                             pred tem neznana stranka rafinerijo prosi, da zlato pretopi v naložbeno zlato,

                                             —

                                             čistoča, masa, poreklo in vrednost zlata so na obrazcu carinske deklaracije navedeni napačno,

                                             —

                                             zlato proizvajajo in tržijo osebe ali podjetja brez licence,

                                             —

                                             naložbeno zlato ima fizikalne značilnosti, ki niso v skladu s standardi industrije.

            (1)  V skladu s členom 2(l) Uredbe (EU) 2017/821 „uvoznik v Uniji“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki prijavi minerale ali kovine za sprostitev v prosti promet v smislu člena 201(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1), oziroma katero koli fizično ali pravno osebo, v imenu katere se vloži ta prijava, kot je določeno v podatkovnih elementih 3/15 in 3/16 v skladu s Prilogo B Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

            (2)  Smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (druga izdaja, OECD 2013) so okvir za izvajanje potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821.

            (3)  Tveganja, kot so določena v Prilogi II smernic OECD o potrebni skrbnosti, vključno s tveganji, ki jih sprožijo opozorila, kot so opredeljena v dopolnilih smernic.

            (4)  Za opredelitev človekovih pravic glej Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_SLV.pdf.

            (5)  Informacije bi bilo treba po potrebi redno posodabljati.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   71. zasedanje generalne skupščine OZN
   Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov, ki ga je v imenu skupine PPE pripravil Andrej Kovačev (Andrey Kovatchev) (B8-1374/2015),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36,

               —

               ob upoštevanju 70. zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov,

               —

               ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o prednostnih nalogah EU za 70. zasedanje Generalne skupščine ZN,

               —

               ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

               —

               ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in konvencij OZN o človekovih pravicah ter pripadajočih izbirnih protokolov,

               —

               ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (1), ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora,

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (2),

               —

               ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (3),

               —

               ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (4),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (5),

               —

               ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. januarja 2016 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2016 (6) in z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (7),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (8),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (9),

               —

               ob upoštevanju pariškega sporazuma z dne 12. decembra 2015,

               —

               ob upoštevanju dokumentov Akcijski načrt za večjo podporo EU v okviru SVOP pri dejavnostih OZN za ohranjanje miru z dne 13. junija 2012 (10) ter Krepitev strateškega partnerstva OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje: prednostna področja za obdobje 2015–2018 z dne 23. marca 2015 (11),

               —

               ob upoštevanju smernic iz Osla o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči ob nesrečah iz novembra 2007,

               —

               ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in njegove nedavne resolucije št. 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti,

               —

               ob upoštevanju poročila OZN z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij,

               —

               ob upoštevanju prvega poročila OZN o odpornosti na antibiotike, ki ga je aprila 2014 pripravila SZO in v katerem je protimikrobna odpornost označena kot resna grožnja svetovnemu javnemu zdravju,

               —

               ob upoštevanju nedavnih razkritij v zvezi z dejavnostmi odvetniške pisarne Mossack Fonseca s sedežem v Panami ter nedavnih sorodnih pobud za tesnejše sodelovanje v boju proti davčnim utajam,

               —

               ob upoštevanju členov 134(3) in 113 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0146/2016),

               A.

               ker je zavezanost EU dejanskemu multilateralizmu in dobremu svetovnemu upravljanju, v središču katerih je OZN, sestavni del zunanje politike EU, izhaja pa iz prepričanja, da je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah – te pa je treba spoštovati in varovati –, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in nevarnostmi;

               B.

               ker bi EU morala imeti proaktivno vlogo pri izgradnji Združenih narodov, ki lahko učinkovito prispevajo k svetovnim rešitvam, miru in varnosti, razvoju, človekovim pravicam, demokraciji ter mednarodnemu redu, ki temelji na pravni državi;

               C.

               ker si morajo države članice EU prizadevati za usklajevanje svojega delovanja v organih in telesih sistema Združenih narodov v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU;

               D.

               ker se svetovna in regionalna varnost naglo slabšata, postajata vedno bolj zapleteni, razmejitev med notranjo in zunanjo varnostjo pa je vedno bolj zamegljena; ker ima OZN še vedno ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti po svetu;

               E.

               ker je temeljit ponovni premislek o orodjih za dejanski multilateralizem v okviru OZN nujen zaradi spreminjajoče se svetovne razporeditve in porazdelitve moči; ker morajo takšna orodja bolj vključevati vse deležnike, tako državne kot nedržavne, tudi pri procesih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja;

               F.

               ker EU in njene države članice skupaj največ finančno prispevajo v sistem OZN in zagotavljajo približno tretjino rednega proračuna OZN, skoraj dve petini proračuna za mirovne operacije OZN ter približno polovico vseh prispevkov za sklade in programe OZN;

               G.

               ker si EU prizadeva za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov;

               H.

               ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države;

               I.

               ker so varnostne razmere v EU vse bolj nestabilne in spremenljive zaradi številnih dolgotrajnih, pa tudi novih izzivov, vključno z nasilnimi konflikti, terorizmom, organiziranim kriminalom, migracijskimi tokovi brez primere in podnebnimi spremembami, ki jih ni mogoče obravnavati na nacionalni ravni ter zahtevajo regionalne in globalne odzive;

               J.

               ker je za obravnavo novih izzivov, kot so hibridno in informacijsko vojskovanje, kibernetske grožnje, bioinženiring, smrtonosni avtonomni sistemi, nanotehnologija, miniaturizacija orožja in širjenje tehnologije z dvojno rabo, treba pripraviti večstranske sporazume, za to pa je najprimernejši okvir OZN;

               K.

               ker sta zaradi nedavnih dogodkov pri širjenju orožja za množično uničevanje in sredstev zanj nadzor nad orožjem in razoroževanje vedno težja, poleg tega pa se zmanjšujeta svetovna varnost in stabilnost; ker je OZN ustrezen okvir za spodbujanje prizadevanj za novo generacijo ukrepov za nadzor nad orožjem in razoroževanje, pripravljenih skupaj z enako mislečimi partnerji;

               1.

               naslovi naslednja priporočila na Svet:

         Mir in varnost

               (a)

               naj si dejavno prizadeva, da bodo vse strani, ki so neposredno ali posredno udeležene v oboroženih spopadih, in njihove organizacije v celoti spoštovale mednarodne obveznosti in standarde iz mednarodnega prava in se zavzemale za mirno in diplomatsko rešitev vseh vrst sporov; naj pozove, naj to zadeva tudi obveznost, da se pomoči potrebnim zagotovi dostop do humanitarne pomoči;

               (b)

               naj še naprej podpira multilateralna prizadevanja pri iskanju trajnih in mirnih političnih rešitev za konflikte, ki se odvijajo na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Sirijo, posebnega predstavnika in vodjo podporne misije OZN v Libiji, delo posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Jemen, posebnega koordinatorja OZN za mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Zahodno Saharo; naj pozove mednarodno skupnost k stalnemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči za odziv na humanitarne razmere in naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj obsodi enostranske in neusklajene ukrepe na vseh kriznih območjih;

               (c)

               naj podpre pogovore v Siriji, ki sledijo resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015); naj podpre delo projektnih skupin, ki jih je ustanovila mednarodna podporna skupina za Sirijo in ki nadzorujejo dostavo prepotrebne humanitarne pomoči več tisoč Sircem na obleganih in drugih težko dostopnih območjih, pa tudi končanje sovražnosti, kar podpira tudi resolucija Varnostnega sveta OZN št. 2268 (2016); naj odločno obsodi vsesplošne kršitve in zlorabe človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Siriji ter podpre delo organizacij civilne družbe, ki dokumentirajo dokaze o vojnih zločinih, zločinih proti človečnosti ter drugih kršitvah človekovih pravic; naj poudari, da je treba poiskati politično rešitev konflikta, in naj zagotovi vključitev žensk v mirovne pogovore; naj pozove vse države članice OZN, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč lokalnemu prebivalstvu in beguncem;

               (d)

               naj zagotovi, da bo Generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU in ZDA pripravila vse instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita; naj ukrepa v skladu s sklepi Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, sprejetimi 18. januarja 2016, v katerih je stalna širitev naselbin obravnavana kot trajna ovira za mir;

               (e)

               naj poudari, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje v Jemnu pod vodstvom OZN; naj pozove vse strani, naj omogočijo vstop in dostavo nujno potrebne hrane, zdravil, goriva in druge potrebne pomoči prek OZN in mednarodnih humanitarnih poti, da bi zadovoljili nujne potrebe civilistov, ki jih je prizadela kriza, v skladu z načeli nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; naj pozove k humanitarni prekinitvi ognja, da bi lahko življenjsko pomembna pomoč nemudoma prišla do Jemencev; naj pozove k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; naj pozove vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna, in poudari, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji; naj spodbuja politiko približevanja med Savdsko Arabijo in Iranom, da bi se zmanjšale napetosti in kot korak k rešitvi konflikta v Jemnu in drugod;

               (f)

               naj še naprej poziva k polnemu spoštovanju mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti držav vzhodne Evrope in južnega Kavkaza, vključno z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, glede na kršitve mednarodnega prava na teh območjih, pa tudi k njihovi svobodni in suvereni odločitvi, da sledijo evropski poti; naj podpre in poživi diplomatska prizadevanja za mirno rešitev teh trajajočih in zamrznjenih konfliktov; naj pozove mednarodno skupnost k izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima v celoti; naj dejavno poveča pritisk na Rusijo, kot stalno članico Varnostnega Sveta OZN, da bi rešili konflikt v Ukrajini;

               (g)

               naj pozove k večji podpori prizadevanjem mednarodne skupnosti in regionalnih organizacij za obvladovanje varnostnih kriz na afriški celini, zlasti v Somaliji, Sudanu, Južnem Sudanu, Srednjeafriški republiki, Maliju, Nigeriji in Burundiju ter na območju Velikih jezer v splošnem; naj spodbuja države članice OZN, da odločneje podprejo vedno večjo vlogo in lastne zmogljivosti Afriške unije pri posredovanju in kriznem upravljanju, pri tem pa naj si prizadevajo za dopolnjevanje z drugimi prizadevanji urada OZN za podporo izgradnji miru; naj podpre prizadevanja Afriške unije, Vzhodnoafriške skupnosti in OZN pri preprečevanju nadaljnjega stopnjevanja krize v Burundiju in naj si prizadeva za spodbujanje nujnega vključujočega in pristnega dialoga med vlado in opozicijo v Burundiju; naj podpre uvedbo neodvisne mednarodne preiskave, ki preiskuje vse domnevne kršitve človekovih pravic in prispeva k temu, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja in da se kazensko preganjajo;

               (h)

               naj podpre potekajoča obsežna prizadevanja za okrepitev mirovnih operacij OZN in zmožnost te organizacije za obravnavo konfliktov; naj razišče nove možnosti za okrepljeno sodelovanje EU in OZN v okviru preoblikovanja njunih strateških vizij o varnosti ter ga spodbuja, in sicer z novo globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko na eni strani ter s pregledom mirovnih operacij, struktur za izgradnjo miru ter programa za ženske, mir in varnost OZN (Resolucija Varnostnega sveta 1325 (2000)) na drugi strani, pa tudi s sinergijami med njimi; naj zagotovi, da bo proces pregleda strukture OZN za izgradnjo miru spodbujal načelo odgovornosti zaščititi in vlogo žensk pri izgradnji miru;

               (i)

               naj pozdravi sprejetje in podpre izvajanje nedavne resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2242 (2015), po kateri so ženske eden osrednjih elementov vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, in naj pozove k dodatnim prizadevanjem za vključitev agende za ženske, mir in varnost v vse različne razsežnosti ohranjanja miru; naj poudari pomen enakovredne, polne in dejavne udeležbe žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter v mirovnih pogajanjih in procesu izgradnje miru; naj zagotovi, da bo ženskam, ki so žrtve posilstev v vojni, nudena vsa potrebna varna zdravniška pomoč;

               (j)

               naj spodbuja preventivni pristop znotraj sistema OZN, da bi izboljšali njegovo zmogljivost hitrejšega odzivanja na nove krize in morebitne grožnje miru in varnosti, zlasti prek učinkovitejše preventivne diplomacije, izgradnje zaupanja in mediacije; naj si prizadeva za izboljšanje sistemov zgodnjega opozarjanja in zgodnjega obveščanja in nadalje razvije postopke za krizno posvetovanje med OZN, EU ter drugimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, ki imajo vedno pomembnejšo vlogo v mednarodnem miru in varnosti, da bi bolje uskladili njihov odziv na krize in se s tem izognili nepotrebnemu podvajanju; naj sodeluje z OZN pri krepitvi vloge in zmogljivosti regionalnih in podregionalnih organizacij pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, civilnem in vojaškem kriznem upravljanju ter reševanju konfliktov;

               (k)

               naj poveča podporo držav članic za operacije ohranjanja in izgradnje miru OZN, ki vključujejo vidik človekovih pravic in jasno izhodno strategijo, zlasti z zagotavljanjem osebja in opreme, ter naj okrepi tudi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj nadalje razvija postopke za uporabo skupne varnostne in obrambne politike EU v podporo operacijam OZN, tudi z napotitvijo bojnih skupin EU ali prek gradnje zmogljivosti in pobud za reformo varnostnega sektorja, ob tem pa zadostno pozornost nameni vprašanjem, kot so človekove pravice, trajnostni razvoj in temeljni vzroki množičnih migracij;

               (l)

               naj zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in ga bolje uskladi z enakostjo spolov in človekovimi pravicami ter načelom odgovornosti zaščititi, poleg tega pa naj še naprej podpira prizadevanje za širšo uporabo tega načela; naj podpre ključno stalno vlogo OZN pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi ohranili pravno državo in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja Kodeks ravnanja v zvezi z ukrepi Varnostnega sveta zoper genocid, zločine proti človečnosti in vojne zločine, ki obvezuje države članice OZN, da podprejo ukrepe Varnostnega sveta za preprečevanje ali prenehanje tovrstnih zločinov in da na njegovem zasedanju ne glasujejo proti ustrezni resoluciji Varnostnega sveta;

         Boj proti terorizmu

               (m)

               naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe za zatiranje in izkoreninjenje terorističnih organizacij, zlasti t. i. ISIS/Daiš, ki nedvomno ogroža regionalno in mednarodno varnost, pri tem pa spomni, da je treba pri teh ukrepih vedno v celoti spoštovati mednarodno pravo človekovih pravic; naj podpre spodbujanje vseh vidikov resolucije Varnostnega sveta št. 2178 (2014) o spoprijemanju z grožnjami, ki jih predstavljajo teroristični borci, in madridskih vodilnih načel o zajezitvi toka tujih terorističnih borcev;

               (n)

               naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, in sicer prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpre boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma;

               (o)

               naj še naprej sodeluje z OZN v boju proti financiranju terorizma, tudi z uporabo obstoječih mehanizmov za imenovanje teroristov in terorističnih organizacij, ter pri okrepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, ob tem pa naj izpolnjuje mednarodne standarde o dolžnem postopanju in načelo pravne države;

               (p)

               naj podpre projektno skupino OZN za boj proti terorizmu, da bi zagotovili usklajenost in doslednost pri izvajanju globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ob uporabi virov in strokovnega znanja 25 entitet sistema OZN in Interpola, pri tem pa naj opozarja, da se boja proti terorizmu ne sme uporabljati kot izgovor za zatiranje notranjega oporečništva ali za kršenje pravic prebivalcev;

               (q)

               naj spodbuja usklajena mednarodna prizadevanja za spoprijemanje z vse večjo grožnjo improviziranih eksplozivnih naprav, pri tem pa zlasti krepi razumevanje povezave med bojem proti tem napravam in bojem proti terorizmu ter uporabi sredstva in strokovno znanje entitet sistema OZN in Interpola, da bi omogočili okrepljen kazenski pregon in vojaško sodelovanje;

               (r)

               naj v tem kontekstu ponovi, da je treba zagotoviti ustrezno kombinacijo varnosti, kazenskega pregona, človekovih pravic in socialno-ekonomskih instrumentov, s katero se bo mogoče ustrezneje odzvati na spremenljiv značaj terorizma in nasilnega ekstremizma skupin, kot so Daiš, Al Kaida, Al Šabab, Boko Haram in druge;

               (s)

               naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o gradnji zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim borcem in nasilnemu ekstremizmu;

         Neširjenje orožja in razoroževanje

               (t)

               naj podpre prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči razvijanje, izdelovanje, pridobivanje ali prenos orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov, v letu 2016 pa naj prispeva k celovitemu pregledu Resolucije Varnostnega sveta št. 1540 (2004); naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju ter pri dokončanju procesa ratifikacije Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj spodbuja vse države članice OZN, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju; naj pozdravi ustanovitev odprte delovne skupine kot pomožnega organa Generalne skupščine OZN, namenjenega nadaljevanju večstranskih pogajanj o jedrski razorožitvi, in pozove vse države članice EU, naj dejavno sodelujejo pri delu te skupine; naj države članice OZN pozove, naj sprejmejo dejavne ukrepe za globalno razorožitev, pri tem pa ustrezno upošteva tako varnostno kot humanitarno razsežnost jedrskega orožja;

               (u)

               poziva države članice, naj na 71. zasedanju podprejo resolucijo generalne skupščine OZN z naslovom Posledice rabe orožja in streliva z vsebnostjo osiromašenega urana in naj pripravijo skupno stališče EU, v katerem se bodo bolje odražali večkratni pozivi Parlamenta k preventivnemu svetovnemu moratoriju, pa tudi razvijajoči se svetovni konsenz o potencialnih tveganjih za zdravje civilistov in o kompleksnem bremenu upravljanja z radioaktivnimi odpadki po konfliktu in finančnih stroških, povezanih z uporabo takega orožja; projekte za oceno in odstranitev osiromašenega urana naj vključijo v instrumente financiranja EU v podporo razminiranju;

               (v)

               naj spodbuja dosledno izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem (ATT) in vse države članice OZN spodbuja k podpisu navedene pogodbe ali pristop k njej;

               (w)

               naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva, vključno z osebnim in lahkim orožjem, ter proti tozadevni nedovoljeni trgovini, zlasti z razvojem sistema za sledenje orožju;

               (x)

               naj spodbuja odziv politike na svetovni ravni v zvezi z uporabo oboroženih brezpilotnih letal z namenom, da bi uporaba teh letal ostala strogo v omejitvah, ki jih določata mednarodno pravo človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo; naj spodbuja prepoved razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; naj zagotovi, da bodo človekove pravice del vseh dialogov s tretjimi državami o boju proti terorizmu;

               (y)

               naj še naprej podpira prizadevanja OZN za preučevanje oblikovanja pravil za odgovorno in varno ravnanje v kibernetskem prostoru, tudi razvoja večstranskega okvira proti kibernetskim napadom, da se zagotovi uporaba veljavnega mednarodnega prava in prava človekovih pravic;

         Migracije

               (z)

               naj spodbuja večjo podporo delu UNHCR pri izvajanju njegovega mednarodnega mandata za zaščito beguncev, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, kot so ženske in otroci; naj opozarja na velik prepad med proračunskimi potrebami UNHCR in sredstvi, ki jih prejema, ter pozove k večji solidarnosti na svetovni ravni; naj pozove k večjemu financiranju glavnih funkcij UNHCR iz rednega proračuna OZN, da bi zagotovili njegovo delovanje;

               (aa)

               naj opozori, da je treba bolje povezati in uskladiti zunanjo in notranjo razsežnost migracijske politike ter razvojne in zunanjepolitične programe;

               (ab)

               naj pozove k večjim prizadevanjem pri preprečevanju nedovoljenih migracij ter boju proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti z bojem proti kriminalnim združbam na podlagi pravočasne in učinkovite izmenjave ustreznih obveščevalnih podatkov ob hkratnem upoštevanju mednarodnega prava človekovih pravic; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepitev sodelovanja s tretjimi državami, da bi se izsledile, zasegle in vrnile premoženjske koristi iz kriminalnih dejavnosti v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da sta pomembna ratifikacija in dosledno izvajanje Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter pripadajočih Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku in pripadajočega Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki; naj podpre delo posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov;

               (ac)

               naj podpre plenarno zasedanje Generalne skupščine OZN na visoki ravni za obravnavo vprašanja velikega vala beguncev in migrantov, napovedano za 19. september 2016, in zahteva, da se osredotoči na temeljne vzroke migracij, pri tem pa primerno pozornost nameni izkoreninjenju revščine ter uresničitvi človekovih pravic in stabilnosti;

         Človekove pravice, demokracija in pravna država

               (ad)

               naj ponovno jasno in odločno poudari, da so vse človekove pravice, dogovorjene v konvencijah OZN, univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter da je treba doseči spoštovanje teh pravic; naj nameni pozornost kršitvam in zlorabam človekovih pravic po vsem svetu; naj pozove k zaščiti svobode mišljenja in izražanja; naj poudari, kako pomembna sta svoboda tiska v zdravi družbi in vloga vseh njenih državljanov, ter zagovarja svobodi združevanja in zbiranja;

               (ae)

               naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k intenzivnejšim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpre delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala genocid nad manjšinami, ki ga je zagrešila tako imenovana organizacija ISIS/Daiš, in da se primeri domnevnih zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

               (af)

               naj še naprej dejavno spodbuja enakost in nediskriminacijo; naj pozove OZN, naj pri svojih dejavnostih in v programih dejavno podpira pobude vključevanja vidika spola ter naj še naprej podpira delo Agencije OZN za ženske; naj podpre ukrepe za krepitev vodilne vloge in udeležbe žensk na vseh ravneh odločanja; naj se bori proti nasilju in diskriminaciji posameznikov na podlagi njihove spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja spola; naj pozove k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki krši pravice lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI); naj pozdravi sploh prvo zasedanje Varnostnega sveta OZN o pravicah LGBTI, ki je potekalo leta 2015; naj pozove države članice OZN, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti;

               (ag)

               naj spodbuja pravice otrok, zlasti s prispevanjem k zagotavljanju dostopa otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobraževanja, tudi na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih, ter odpravo dela otrok, mučenja, trgovine z otroki, porok in spolnega izkoriščanja otrok; naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali uporabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih in izrednih razmerah v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov;

               (ah)

               naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme;

               (ai)

               naj prispeva k uspešnemu zaključku dela medvladne delovne skupine o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z vidika človekovih pravic; naj podpre nadaljnje izvajanje vodilnih načel OZN za podjetništvo in človekove pravice v državah članicah OZN; naj spodbuja države članice OZN, naj pripravijo in izvajajo nacionalne akcijske načrte; naj podpre projekt Visokega komisarja OZN za človekove pravice za odgovornost in odpravo krivic, ki je namenjen okrepitvi nacionalnih pravnih sredstev, zlasti v primerih hudih kršitev človekovih pravic v poslovnem sektorju; naj pozove države članice OZN, naj z mednarodnimi in nacionalnimi športnimi organi obravnavajo vprašanje človekovih pravic;

               (aj)

               naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni in si prizadeva za njeno splošno odpravo, s tem pa utira pot k sprejetju naslednje resolucije Generalne skupščine OZN o moratoriju za izvrševanje smrtne kazni; naj obsodi povečanje števila izrečenih smrtnih kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, in pozove k izključitvi uporabe te kazni za tovrstna dejanja;

               (ak)

               naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice in ob njegovi deseti obletnici pozove k oceni njegovih delovnih metod in njegovega učinka;

               (al)

               naj okrepi delo Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravi nekaznovanja storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; naj zagotovi politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo vsakodnevnemu delovanju tega sodišča; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pospešuje tesno sodelovanje OZN ter njenih organov in agencij s sodiščem ter okrepitev odnosa njegovega odnosa z Varnostnim svetom; naj pozove Varnostni svet OZN, naj vprašanje razmer v Demokratični ljudski republiki Severni Koreji predloži sodišču;

               (am)

               naj začne javno in izčrpno razpravo z vsemi članicami Generalne skupščine OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve in predsedniške mandate po vsem svetu;

               (an)

               naj pozove OZN, naj obravnava pravne pasti pojma „podnebni begunec“, tudi njegovo morebitno mednarodno opredelitev;

         Razvoj

               (ao)

               naj si prizadeva za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja iz Agende za trajnostni razvoj do leta 2030; naj si prizadeva za izboljšanje življenja prihodnjih generacij ter podpira in spodbuja države, naj prevzamejo odgovornost in vzpostavijo nacionalne okvire za uresničitev 17 ciljev; naj spodbuja države članice OZN, naj izpolnijo svoje zaveze o porabi razvojne pomoči, in naj pozove k sprejetju čvrstega ovira kazalnikov in uporabi statističnih podatkov za spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti vseh; naj vztraja, da bi moral politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj postati glavni organ odločanja, pristojen za nadaljnje spremljanje in pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, ter pred tem forumom, ki bo potekal leta 2016, predloži skupno stališče EU o izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

               (ap)

               zagotovi naj, da se ne spodkopava pravni red pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice; izboljša naj dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, saj to prispeva k zmanjšanju smrtnosti otrok in mater; spodbuja naj načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in dostop do cele palete storitev spolnega in reproduktivnega zdravja kot pomembne elemente za reševanje življenja žensk in pomoč, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; te politike naj umesti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami;

               (aq)

               naj vztraja, da je treba okrepiti usklajenost politik za razvoj v okviru delovnih struktur OZN, da bi učinkovito vključili vse razsežnosti trajnostnega razvoja; naj poudari pomen univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, nediskriminatornega, vključujočega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema, pa tudi tega, da je treba zaključiti krog pogajanj o razvoju iz Dohe v okviru Svetovne trgovinske organizacije; naj spomni, da razvoj brez miru ni mogoč in da niti ni mogoč mir brez razvoja, ter poudari pomen cilja trajnostnega razvoja 16 o miru, pravičnosti in upravljanju, ki bi moral biti ena od prednostnih nalog financiranja razvojnega sodelovanja; naj pozove OZN, naj v dolgoročne razvojne strategije sistematično vključuje gradnjo zmogljivosti in dobro upravljanje;

               (ar)

               naj pozdravi, da je Generalna skupščina OZN dne 9. septembra 2014 sprejela prelomno resolucijo št. 68/304, s katero je priznala suvereno pravico vsake države do prestrukturiranja svojega javnofinančnega dolga, ki ne bi smela biti onemogočena ali otežena zaradi katerega koli ukrepa druge države, in s katero je z zaskrbljenostjo ugotovila, da mednarodni finančni sistem nima trdnega pravnega okvira za urejeno in predvidljivo prestrukturiranje javnofinančnega dolga, ter sprožila postopek za sprejetje večstranskega pravnega okvira za procese prestrukturiranja državnega dolga; naj pozove celotni sistem OZN, naj v celoti podpre ta proces; naj pozove EU in njene države članice, naj pri njem dejavno sodelujejo;

               (as)

               naj razvije veliko učinkovitejši in bolj strateški pristop do agencij OZN, zlasti v zvezi z načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov, da bi zagotovili večjo vidnost pomoči EU na terenu;

               (at)

               naj se dejavno zavzema za izboljšanje političnega nadzora na področju trajnostnega razvoja s krepitvijo Programa OZN za okolje (UNEP) in podpre predlog za ustanovitev mednarodnega kazenskega sodišča za kazniva dejanja v zvezi z okoljem, da bi po vsem svetu učinkoviteje izvajali okoljsko zakonodajo;

               (au)

               naj si prizadeva za okrepitev mednarodnega davčnega sodelovanja, da bi podprli oblikovanje mednarodnega davčnega organa v sistemu OZN; naj se bori proti davčnim utajam in pranju denarja s svetovno samodejno izmenjavo informacij o davčnih zadevah in pripravo skupnega svetovnega črnega seznama davčnih oaz;

               (av)

               naj začne svetovni načrt za boj proti protimikrobni odpornosti, da se prepreči nadaljnje širjenje odpornih superbakterij;

         Podnebne spremembe

               (aw)

               naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj zagotovi hitro izvajanje odločitev, sprejetih leta 2015 na konferenci OZN o podnebnih spremembah v Parizu;

         EU in reforma sistema OZN

               (ax)

               naj podpre celovito reformo Varnostnega sveta Združenih narodov na podlagi širokega soglasja, da bi se tako bolje odražala nova resničnost v svetu in bi zagotovili, da bo lahko Varnostni svet učinkovito obravnaval grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj si prizadeva za izpolnitev dolgoročnega cilja, da bo imela EU sedež v prenovljenem Varnostnem svetu Združenih narodov; naj pozove članice Varnostnega sveta, naj se vzdržijo uporabe pravice veta v primerih, v katerih prihaja do zločinov proti človeštvu;

               (ay)

               naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter izboljšano usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN, kar bi moralo prispevati k večji uspešnosti, učinkovitosti, legitimnosti, preglednosti, odgovornosti, zmogljivosti in reprezentativnosti sistema; naj podpre in nadgrajuje večjo preglednost procesa za izbiro prihodnjega generalnega sekretarja OZN, v skladu s čimer naj bi se kandidati predstavili Generalni skupščini; naj med določanjem in imenovanjem najboljšega kandidata spodbuja enake in pravične možnosti na podlagi spola in geografske uravnoteženosti in naj podpre imenovanje ženske za naslednjo generalno sekretarko, če bodo imeli kandidati podobne izvrstne kvalifikacije;

               (az)

               naj ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2015 in nedavnih domnevah, da so francoske enote in enote OZN spolno zlorabljale otroke v Srednjeafriški republiki, zagotovi, da bodo OZN, države članice EU in organi EU, pristojni za SVOP, brez odlašanja in najstrožje preiskali, izvedli pregon in obsodili vse osebje OZN, nacionalno osebje in osebje EU, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja;

               (ba)

               naj pozove Evropsko računsko sodišče, naj okrepi svoje sodelovanje z ustreznimi nadzornimi institucijami sekretariata Združenih narodov, zlasti urada za notranji nadzor (OIOS), neodvisnega svetovalnega revizijskega odbora (IIAC) in sveta revizorjev (BoA), da bi povečali preglednost in vzajemno razumevanje financiranja in delovanja;

               (bb)

               naj vzpostavi učinkovit sistem zaščite za prijavitelje nepravilnosti v OZN;

               (bc)

               naj glede na nedavni primer nasprotja interesov posebnega predstavnika OZN za Libijo uvede zavezujoč kodeks ravnanja, ki bo zavezoval funkcionarje k ohranjanju nepristranskosti, kakor določajo smernice OZN za učinkovito posredovanje;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji in v vednost Generalni skupščini Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

      (1)  A/RES/65/276 z dne 3. maja 2011.

      (2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 56.

      (3)  UL C 45, 5.2.2016, str. 89.

      (4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EEAS 01024/12, dokument Sveta 11216/12.

      (11)  EEAS 458/15, dokument Sveta 7632/15.