             EVROPSKA
             KOMISIJA

                                        Bruselj, 13.5.2015
                                        COM(2015) 273 final

                          Priporočilo

                   PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2015

in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2015
 ---pagebreak---                                          Priporočilo

                                 PRIPOROČILO SVETA

            v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2015

            in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2015

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij2, zlasti
člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije3,
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4,
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
        strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
        usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na
        katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
        konkurenčnost.
(2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
        ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
        smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane

1
       UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
2
       UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
3
       COM(2015) 273.
4
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---        smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v
       nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)    Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
       Slovenije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Slovenije za stabilnost
       za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku
       proračunskega načrta Slovenije za leto 20155 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20136.
(4)    Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti7, ki zaznamuje začetek
       evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
       isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
       opozarjanja8, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
       treba opraviti poglobljeni pregled.
(5)    Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
       pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
       konsolidacijo javnih financ.
(6)    Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 20159.
       V njem je ocenila napredek pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države,
       sprejetih 8. julija 2014. Poročilo za Slovenijo vključuje tudi rezultate poglobljenega
       pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene
       analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja,
       zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje.
       Uravnoteženje javnih financ se nadaljuje, ob tem pa so odločni ukrepi politike, boljša
       izvozna uspešnost in pogoji za rast zmanjšali tveganja v primerjavi z lanskim letom,
       zlasti tista, ki so povezana z zunanjo vzdržnostjo. Vendar šibko korporativno
       upravljanje, visoka raven državnega lastništva, velika zadolženost podjetij in
       naraščajoč javni dolg predstavljajo tveganja za finančno stabilnost in rast ter
       zahtevajo posebno pozornost. Komisija zato meni, da neravnotežja niso več
       čezmerna, vendar jih je treba še naprej pozorno spremljati.
(7)    Slovenija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in
       program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
       upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)    Za Slovenijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v
       programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do
       konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet, ter izpolnitev srednjeročnega
       cilja (strukturno uravnotežen proračunski položaj) do leta 2020, tj. eno leto po
       programskem obdobju. Vlada načrtuje postopno znižanje nominalnega primanjkljaja
       na 2,9 % BDP v letu 2015 in na 0,9 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za
       stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo
       raven pri 81,6 % in se nato začel postopoma zmanjševati. Makroekonomski scenarij,
       na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. V pomladanski napovedi
       Komisije iz leta 2015 je predvidena pravočasna in trajna odprava čezmernega
       primanjkljaja do konca leta 2015. Obenem je fiskalni napor ob upoštevanju
       strukturnega salda in sprejetih diskrecijskih ukrepov manjši, kot je priporočil Svet.
       Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v skladu z načrtom, bo za

5
      C(2014) 8813 final.
6
      UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
7
      COM(2014) 902.
8
      COM(2014) 904.
9
      SWD(2015) 43 final/2.
 ---pagebreak---        Slovenijo od leta 2016 veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za podporo načrtovanim
       ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato
       se ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 zdi, da obstaja
       tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja
       v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za
       stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da
       obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Kar
       zadeva fiskalno pravilo, je Državni zbor leta 2013 odobril ustavno podlago za
       sprejetje pravila o uravnoteženih javnih financah v strukturnem smislu. Vendar
       ustrezna izvedbena zakonodaja še ni bila sprejeta. Spremembe zakona o javnih
       financah naj bi zagotovile potrebno zakonodajno podlago za postopkovna vprašanja,
       na katerih bo temeljil zakon o fiskalnem pravilu.
(9)    Slovenija je sprejela ukrepe za zmanjšanje pritiskov na srednjeročno vzdržnost
       pokojninskega sistema, vendar je treba še prilagoditi ključne parametre, da se
       zagotovi vzdržnost sistema po letu 2020. Učinki pokojninske reforme iz leta 2013 so
       pozitivni in junija 2015 naj bi bil sprejet zakon o ustanovitvi demografskega sklada.
       Vendar bodo za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti pokojnin potrebne dodatne
       reforme. Pri reformi sistema dolgotrajne oskrbe ni bilo napredka. Konec leta 2013 je
       vlada sprejela načrt za reformo dolgotrajne oskrbe, vendar je bilo sprejetje
       zakonodaje za izvedbo reforme odloženo na konec leta 2015, ker je treba najprej
       sprejeti odločitve o reformi zdravstvenega zavarovanja, vključno z vprašanjem virov
       financiranja celotnega sistema zdravstvenega varstva in sistema dolgotrajne oskrbe.
       S staranjem prebivalstva povezane stroške za dolgotrajno oskrbo je mogoče omejiti
       tako, da se socialni prejemki ciljno usmerijo na tiste, ki pomoč najbolj potrebujejo, in
       da se namesto institucionalne oskrbe da večji poudarek pomoči na domu.
(10)   Januarja 2015 je bil sklenjen socialni sporazum, ki določa, da mora rast plač v
       javnem sektorju zaostajati za rastjo plač v zasebnem sektorju. Sporazum ne ureja
       sestave minimalnih plač in njihove indeksacije. Rast minimalne plače je bila v
       zadnjem času omejena, čeprav je v primerjavi s povprečno plačo še vedno
       razmeroma visoka. Ocena reforme trga dela iz leta 2013 kaže, da so se omejitve na
       trgu dela zmanjšale, še vedno pa so prisotni strukturni problemi v zvezi z dolgotrajno
       brezposelnostjo in nizkimi stopnjami zaposlenosti nizkokvalificiranih in starejših
       delavcev. Slovenija je izvedla nekaj ukrepov za zmanjšanje neskladja med ponudbo
       znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, do leta 2020 pa so v načrtu še številni
       dodatni ukrepi.
(11)   Bančni sektor se je z dokapitalizacijo Abanke in Banke Celje leta 2014 dodatno
       stabiliziral. Januarja 2015 je bil pripravljen celovit akcijski načrt za banke, ki je bil
       predložen uradu predsednika vlade. Banka Slovenije zagotavlja nadaljnje ukrepanje
       v zvezi s pomanjkljivostmi, ugotovljenimi pri pregledu kakovosti sredstev leta 2013,
       in bo začela v prvem četrtletju leta 2015 ponovno izvajati inšpekcijske preglede na
       kraju samem, da bi preverila, ali banke izvajajo priporočila. Večje banke so se
       reorganizirale ter okrepile svoje enote za izterjavo in prestrukturiranje. Vendar bo za
       bolj zdrav bančni sektor treba povečati dolgoročno dobičkonosnost in zmanjšati
       obseg slabih posojil podjetniškega sektorja. Pripravljen je bil krovni načrt za
       prestrukturiranje podjetij in ustanovljena centralizirana delovna skupina za
       prestrukturiranje podjetij. Nadaljnje razdolževanje podjetniškega sektorja, med
       drugim prek Družbe za upravljanje terjatev bank in s polnim izvajanjem nove
       insolvenčne zakonodaje, bi pripomoglo k ponovni vzpostavitvi pogojev za povečanje
       zasebnih naložb. Bančno kreditiranje še naprej upada, kar vpliva zlasti na mala in
       srednja podjetja. Rezultati nedavne dokapitalizacije bančnega sektorja naj bi se v
 ---pagebreak---        celoti pokazali šele leta 2016. Omejeno bančno kreditiranje in visoke obrestne mere
       omejujejo zmogljivost malih in srednjih podjetij za financiranje. Medtem ko se je
       delež zavrnjenih prošenj za posojilo v zadnjih šestih letih zmanjšal, se je število
       malih in srednjih podjetij, ki poročajo o slabši pripravljenosti bank za dajanje posojil,
       znatno povečalo in je med najvišjimi v EU.
(12)   Izvajanje programa privatizacije napreduje, čeprav z zamudami. Prestrukturiranje
       petih velikih bank v državni lasti in postopek likvidacije dveh manjših domačih bank
       potekata po načrtih. Slovenski državni holding, ki je odgovoren za upravljanje in
       prodajo državnih naložb, je zdaj v celoti operativen. Slovenski državni zbor mora še
       potrditi predlog strategije o upravljanju naložb, temu pa naj bi sledila objava
       časovnega načrta prodaje več skrbno izbranih naložb v državni lasti. Slovenski
       državni holding je decembra 2014 sprejel nov kodeks korporativnega upravljanja,
       januarja 2015 pa je bil imenovan pooblaščenec za skladnost poslovanja.
(13)   Učinkovitost sodišč se je leta 2014 še naprej izboljševala, čeprav počasneje. Kljub
       določenemu napredku pri skrajšanju trajanja sodnih postopkov na prvi stopnji v
       pravdah v civilnih in gospodarskih sodnih zadevah, tudi v zadevah s področja
       insolvenčne zakonodaje, so sodni postopki še vedno dolgotrajni in zaostanki pri
       številu nerešenih zadev znatni.
(14)   Nespodbudno poslovno okolje v Sloveniji je eden ključnih dejavnikov za nizko raven
       naložb v slovenskih podjetjih, saj veliko število zakonov in številne spremembe
       zakonodaje otežujejo poslovanje in zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi predpisi.
       Število reguliranih poklicev se je zmanjšalo s 323 na 242, vendar je še vedno veliko.
       Izvedenih je bilo približno 25 % ukrepov iz enotnega dokumenta za zmanjšanje
       upravne obremenitve. Zagotovljeni sta zadostna proračunska avtonomija Javne
       agencije za varstvo konkurence in njena institucionalna neodvisnost.
(15)   Nova vlada je ponovno potrdila svojo zavezanost boju proti korupciji in januarja
       2015 sprejela nov dveletni program, ki vsebuje 11 trajnih ukrepov. Določen napredek
       je bil dosežen na področju preglednosti in odgovornosti. Celovita reforma javnega
       sektorja je v pripravi. Pri poročanju o postopkih za ocenjevanje uspešnosti in
       kontrolo kakovosti ni bilo napredka.
(16)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske
       politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila
       program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki
       jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
       gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v
       prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh
       programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Sloveniji, ampak
       tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega
       semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.
(17)   Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te
       ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Priporočila v
       skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4
       spodaj.
(18)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike
       euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za
       države članice, katerih valuta je euro. Slovenija bi morala zagotoviti tudi celovito in
       pravočasno izvedbo teh priporočil –
 ---pagebreak--- PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:
1.      Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015 in doseže fiskalno
        prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016. Sprejme
        zakon o fiskalnem pravilu in spremembe zakona o javnih financah. Nadaljuje z
        dolgoročno reformo pokojninskega sistema. Do konca leta 2015 sprejme reformo
        sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe.
2.      V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami pregleda
        mehanizem za določanje minimalne plače, zlasti vlogo nadomestil, z vidika
        njegovega vpliva na revščino zaposlenih, ustvarjanje delovnih mest in
        konkurenčnost. Poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev.
        Sprejme ukrepe za zmanjšanje dolgotrajne brezposelnosti in zagotovi ustrezne
        spodbude za podaljšanje delovne dobe.
3.      Zmanjša obseg slabih posojil v bankah z uvedbo natančno opredeljenih ciljev.
        Izboljša zmogljivosti za spremljanje kreditnega tveganja v bankah. Nadaljuje s
        prestrukturiranjem podjetij in ohrani trdno korporativno upravljanje v Družbi za
        upravljanje terjatev bank. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za
        mala in srednja ter mikro podjetja. Sprejme strategijo za Slovenski državni holding z
        jasno klasifikacijo naložb, izvede letni načrt upravljanja naložb in uporabi merila
        uspešnosti.
4.      Zagotovi, da reforme, sprejete za izboljšanje učinkovitosti civilnega pravosodja,
        prispevajo k skrajšanju sodnih postopkov.
V Bruslju,

                                           Za Svet
                                           Predsednik


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 izrazil svojo podporo prednostnim nalogam, tj. spodbujanju naložb, pospeševanju strukturnih reform ter prizadevanju za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2015
                  7
               . V njem je bil ocenjen napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Zlasti so se v razmerah šibke rasti, zamud pri prestrukturiranju podjetij in nizke zaposlenosti tveganja, povezana s šibko konkurenčnostjo, velikimi zunanjimi obveznostmi in naraščajočim javnim dolgom ob šibkem upravljanju javnega sektorja, občutno povečala.

               (7)Hrvaški organi so marca 2015 po objavi poročila o državi vzpostavili dialog s službami Komisije o najpomembnejših reformah za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnotežij. Organi so k dialogu pristopili konstruktivno in napovedali številne ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem davkom podobnih dajatev v letih 2016 in 2017, racionalizacijo sistema državnih agencij in regionalnih enot centralne državne uprave, spodbudami za prostovoljne združitve enot lokalne samouprave, zmanjšanjem zakonodajne negotovosti in okrepitvijo državnega revizijskega urada. Podrobneje so bili opredeljeni načrti za reforme na več drugih področjih, kot sta na primer zmanjšanje upravnih bremen za podjetja in izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti. Toda na številnih področjih ostaja raven prizadevanj pod pričakovanji, predvsem kar zadeva poostritev pravil za predčasno upokojitev ter objavo ugotovitev pregleda odhodkov in sprejetja ukrepov na njihovi podlagi, čeprav so bili predstavljeni nekateri dodatni ukrepi za delno ublažitev teh pomanjkljivosti.

               (8)Hrvaška je trenutno v korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V svojem konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2017, kar ni v skladu z rokom za leto 2016, ki ga je priporočil Svet. Vlada namerava postopoma zmanjšati nominalni primanjkljaj na 5,0 % BDP v letu 2015, na 3,9 % v letu 2016 ter nadalje na 2,7 % BDP v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven pri 92,5 % v letu 2017 in se na splošno stabiliziral na 92,4 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, se zdi ugoden, saj je rast primerljiva z rastjo, predvideno v napovedi Komisije, zahtevan konsolidacijski napor iz programa pa je večji od predvidenega v napovedi. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2015 naprej so le delno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2016 ne pričakuje. Na podlagi števila sprejetih diskrecijskih ukrepov je bil fiskalni napor v letu 2014 skladen s priporočilom Sveta. Enako v kumulativnem smislu velja tudi za leti 2014 in 2015, kljub napovedanemu primanjkljaju v letu 2015. Toda (prilagojena) sprememba v strukturnem saldu za obdobje 2014–2015 je pod priporočeno vrednostjo. V letu 2016 je fiskalni napor pod ravnjo iz priporočila Sveta. Zato bodo potrebni nadaljnji strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Hrvaška je 23. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in svoj konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)Hrvaška trenutno pregleduje svoje odhodke z namenom doseganja učinkovitosti, zlasti na področju izdatkov za plače, socialno varnost in subvencije, ter zagotovitve zadostnega fiskalnega manevrskega prostora za prednostno obravnavo odhodkov in naložb, ki spodbujajo rast. Prihodki Hrvaške od periodičnih davkov na nepremičnine, izraženi kot delež BDP, so med najnižjimi v EU. V preteklem letu so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z ukrepi za boj proti goljufijam v zvezi z DDV, zdaj pa je potrebno ukrepanje. Fiskalni okvir Hrvaške je bil okrepljen z nedavnimi reformami, vendar so pomembni  izzivi ostali nerazrešeni. Pomanjkljivosti v zvezi z učinkovitim nadzorom nad odhodki in dosledno uporabo proračunskih omejitev negativno vplivajo na oblikovanje fiskalne politike in revizijske ugotovitve. Zaradi hitro naraščajočega javnega dolga je potreben veliko dejavnejši pristop k upravljanju javnega dolga.

               (11)Pomanjkljivosti pokojninskega sistema so veliko število predčasnih upokojitev, pretirano velikodušen sistem predčasnih pokojnin za nekatere poklice ter številni posebni pokojninski sistemi. Predčasen odhod v pokoj se spodbuja s sorazmerno majhnim znižanjem pokojnin, v nekaterih primerih pa znižanj sploh ni. Razlika med najnižjo starostjo za predčasno upokojitev in zakonsko določeno upokojitveno starostjo je prav tako visoka v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša manj kot tri leta. Poleg tega je sistem zelo razdrobljen, kar izčrpava možnosti porabe za standardne pokojnine. Zato je razmerje med pokojninami in plačami v pokojninskem sistemu nižje kot v večini držav članic kljub primerljivim odhodkom. Kar zadeva sektor zdravstvenega varstva, pogosti zaostanki v plačilih še naprej pomenijo fiskalno tveganje. Uvedeni so bili ukrepi za racionalizacijo financiranja bolnišnic, vendar obstajajo tveganja glede njihovega izvajanja. Povečanje proračunskih sredstev za 10 % le delno pokriva potrebe po financiranju; do leta 2017 bo treba z dodatnimi prihranki prek povečevanja učinkovitosti zagotoviti popolno odpravo zaostalih plačil.

               (12)Omejeno prilagajanje plač v obdobju po krizi je še poslabšalo negativen učinek na zaposlovanje. Celovita analiza prakse določanja plač, dokončana v letu 2014, je pokazala, da sistem ni dovolj prožen, da bi se lahko prilagajal spremembam v makroekonomskem okolju. Pomanjkljivosti so povezane zlasti z velikimi razlikami med zasebnim in javnim sektorjem, vključno s podjetji v državni lasti, razširitvijo kolektivnih pogodb na stranke, ki jih niso podpisale, in težavami pri prekinitvi zastarelih pogodb. Analizi morajo slediti konkretni ukrepi politike. Prav tako je pomembno spremljati učinke reforme trga dela iz obdobja 2013–2014.

               (13)Na trg dela negativno vpliva hitro staranje prebivalstva v povezavi z nizko stopnjo aktivnosti, zlasti za mlade in delavce, stare nad 50 let. Kljub večjemu obsegu in odhodkom za aktivne politike trga dela, ostaja njihov vpliv še vedno nezadosten, kar zadeva dolgoročno brezposelnost, starejše delavce in mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo.  Stopnja dosežene terciarne izobrazbe je med najnižjimi v EU. Neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovim povpraševanjem ter pomanjkljivosti v sistemu izobraževanja in usposabljanja odvračajo posameznike od pridobitve visokošolske izobrazbe. Obseg neformalne ekonomije je še vedno velik izziv, njegova posledica pa je visoka stopnja dela na črno. Ukrepe, ki jih je ob koncu leta 2014 navedla Komisija za boj proti delu na črno, je zdaj treba izvesti. Trenutno obstaja več kot 80 različnih socialnih prejemkov in programov. Začela se je konsolidacija prejemkov, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za reforme v letu 2015, da se izboljša kritje in ustreznost prejemkov.

               (14)Razdelitev pristojnosti med organe na nacionalni in lokalni ravni je zapletena in razdrobljena, to pa ogroža upravljanje javnih financ in učinkovito javno porabo. Sedanja razdelitev političnih funkcij in upravne pomanjkljivosti  lokalnih organov neposredno vplivajo na številna področja, kot so pobiranje davkov, zagotavljanje socialnih prejemkov, upravljanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, javna naročila in zagotavljanje javnih storitev. V okviru kratkoročnega ukrepa nameravajo organi vzpostaviti mehanizme, ki bi spodbujali prostovoljne združitve ali usklajevanje enot lokalne samouprave. V centralni vladi so bile reforme in racionalizacija sistema državnih agencij predlagane na podlagi analize, zaključene v letu 2014.

               (15)Hrvaško poslovno okolje ima velike institucionalne pomanjkljivosti, vključno z regulativno nestabilnostjo, slabim nadzorom kakovosti zakonodaje, visokimi stroški izpolnjevanja obveznosti, diskriminatornimi praksami in prekomernimi ovirami za ponudnike storitev, velikimi upravnimi bremeni, številnimi davkom podobnimi dajatvami, slabo preglednostjo in predvidljivostjo delovanja upravnih organov, zlasti na lokalni ravni, neenakomerno razvitostjo elektronskih komunikacijskih kanalov ter dolgimi sodnimi postopki, zlasti pred gospodarskimi sodišči, v zvezi s katerimi je potrebno izboljšanje vodenja zadev. Nova protikorupcijska strategija ni dovolj osredotočena in dovolj podrobna – to bi bilo treba obravnavati v okviru akcijskega načrta za izvajanje strategije.

               (16)Nadzor javnih podjetij je nepopoln, kar zadeva družbe, ustanovljene na lokalni ravni in odvisne družbe velikih javnih podjetij. Organi načrtujejo znižanje števila „strateških“ podjetij in pospešitev programa privatizacije. Potreben je nadaljnji napredek glede kakovosti upravljanja, tudi v smislu okrepitve in uskladitve nadzora v različnih podjetjih v državni lasti. Imenovanje članov upravnih odborov ni dovolj pregledno, zahteve za usposobljenost pa so razmeroma nizke, kar ovira dobro upravljanje javnega premoženja.

               (17)Vzpostavitev učinkovitega in preglednega okvira za zgodnje reševanje ter insolventnost je ključni pogoj za zmanjšanje velikega pritiska glede razdolževanja hrvaških podjetij in spodbujanje kulture zgodnjega prestrukturiranja in „drugih priložnosti“. Ocena zakonodaje o predinsolvenčnem postopku kaže, da je predhodna učinkovitost veljavnega zakonodajnega okvira med najnižjimi v EU. Začela se je reforma insolvenčnega okvira, pri čemer naj bi bil prenovljen okvir v parlamentu sprejet v prvi polovici leta 2015. Pomembno vlogo pri okrevanju Hrvaške bi lahko imela Hrvaška banka za obnovo in razvoj. Neposredno je izpostavljena kreditnemu tveganju, kar bi lahko vplivalo na javne finance. Zato je pomembno, da se zanjo uvedeta bonitetni nadzor in trdno korporativno upravljanje. Izboljšati bi bilo mogoče tudi strukturo in preglednost njenih ureditev glede odgovornosti vodstva. Zaradi pojava valutnega in valutno povzročenega kreditnega tveganja je potrebna sorazmerna in pravična dolgoročna rešitev s trdno pravno podlago in osredotočenostjo na pomoč najbolj ogroženim posojilojemalcem.

               (18)Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo hrvaške ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil hrvaški konvergenčni program, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj –

               PRIPOROČA, da Hrvaška v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Zagotovi  trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, in sicer s sprejetjem potrebnih ukrepov v letu 2015 ter okrepitvijo proračunske strategije za leto 2016. Objavi ugotovitve pregleda odhodkov in sprejme ukrepe na njihovi podlagi. Izboljša nadzor nad odhodki na centralni in lokalni ravni, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma sankcij za subjekte, ki kršijo proračunske omejitve. Sprejme akt o fiskalni odgovornosti ter okrepi zmogljivosti in vlogo državnega revizijskega urada. Uvede periodični davek na nepremičnine in izboljša izpolnjevanje obveznosti glede DDV. Okrepi upravljanje javnega dolga, zlasti z redno letno objavo strategije upravljanja dolgov in zagotavljanjem ustreznega financiranja.

               2.Odvrača od predčasnega upokojevanja z zvišanjem odbitkov za predčasen odhod v pokoj. Izboljša ustreznost in učinkovitost porabe za pokojnine z ožjo opredelitvijo težkih in nevarnih poklicev. Odpravi fiskalna tveganja v zdravstvenem varstvu.

               3.Odpravi pomanjkljivosti v okviru za določanje plač v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami, da bi se plače uskladile s produktivnostjo in makroekonomskimi razmerami. Okrepi spodbude za brezposelne in neaktivne, da prevzamejo plačano zaposlitev. Na podlagi pregleda iz leta 2014 izvede reformo sistema socialne varnosti in še dodatno konsolidira socialne prejemke z izboljšanjem njihove ciljne usmerjenosti in odpravo prekrivanja.

               4.Zmanjša razdrobljenost in prekrivanje pristojnosti organov v centralni in lokalni upravi z vzpostavitvijo novega modela za funkcionalno razdelitev pristojnosti in z racionalizacijo sistema državnih agencij. Poveča preglednost in prevzemanje odgovornosti v sektorju javnih podjetij, zlasti glede imenovanj vodstva in zahtev za usposobljenost. Nadaljuje kotacijo svežnjev delnic, ki predstavljajo manjšinski delež javnih podjetij in privatizacijo.

               5.Pomembno zmanjša davkom podobne dajatve in odstrani prekomerne ovire za ponudnike storitev. Opredeli in izvaja ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema, zlasti gospodarskih sodišč.

               6.Okrepi okvira o insolvenčnem in predinsolvenčnem postopku za podjetja, da bi olajšala prestrukturiranje dolga, in uvede postopek v primeru insolventnosti fizičnih oseb. Okrepi zmogljivosti finančnega sektorja ter s tem zagotovi podporo okrevanju v smislu izzivov, ki jih prinašajo visoka slaba posojila podjetjem in hipotekarna posojila v tujih valutah ter šibke upravne prakse v nekaterih institucijah.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Latvije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Latvija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Latvijo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Latvija je 20. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Latvijo velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2017 vlada načrtuje poslabšanje nominalnega salda, ki je bil v letu 2016 uravnotežen, na primanjkljaj v višini 0,8 % oziroma 1,6 % BDP v letih 2017 in 2018, kar je posledica obsežne davčne reforme, sledilo pa naj bi izboljšanje primanjkljaja na 0,5 % BDP v letu 2020. Program za stabilnost predvideva poslabšanje strukturnega salda z 0,2 % BDP v letu 2016 na –1,7 % BDP v letu 2018, nato pa naj bi v letu 2020 dosegel –0,8 % BDP. Ta pot je v skladu s srednjeročnim ciljem strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP in dovoljenimi odkloni na podlagi pokojninske reforme in klavzule o strukturnih reformah v zdravstvenem sektorju. Preračunani
                  10
                strukturni saldo naj bi se povečal z –1,9 % BDP v letu 2017 na –2,3 % BDP v letu 2018, nato pa naj bi se v letu 2020 zmanjšal na –0,2 % BDP. V skladu s programom za stabilnost naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP vztrajal v višini okrog 40 % BDP. Projekcije rasti BDP v programu so na splošno v skladu z napovedjo Komisije za leto 2017, za leto 2018 pa se zdijo izrazito ugodne.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Latviji priporočil, naj zagotovi, da bo odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017 omejen na olajšave, povezane s sistemsko pokojninsko reformo in korenito strukturno reformo v zdravstvenem sektorju. Ob upoštevanju teh olajšav bi se strukturni saldo smel poslabšati za največ 1,0 % BDP v letu 2017. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi Latvija v letu 2017 to zahtevo izpolnila. Latvija bi morala v letu 2018 doseči svoj srednjeročni cilj ob upoštevanju odobrenih olajšav v zvezi z izvajanjem sistemske pokojninske reforme za leto 2016 in s strukturnimi reformami za leto 2017, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je to skladno z maksimalno nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  11
                v višini 6,0 % v letu 2018, kar ustreza poslabšanju strukturnega salda za 0,3 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja za Latvijo tveganje znatnega odklona od te zahteve. Na splošno Svet meni, da bodo leta 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi Latvija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (8)V Latviji je dohodkovna neenakost visoka. Razmerje med dohodki najbogatejših 20 % gospodinjstev in najrevnejših 20 % je bilo pri 6,5 v letu 2015 med najvišjimi v EU, čeprav je številka v letu 2016 nekoliko upadla. Razlika med dohodkovno neenakostjo pred obdavčitvijo in socialnimi transferji ter po njih je med najmanjšimi v EU. Davčni sistem v Latviji je manj progresiven kot v drugih državah članicah EU, kar prispeva k visoki stopnji neenakosti in revščine zaposlenih. Davčni primež za zaposlene z nizkimi dohodki ostaja med najvišjimi v EU, potencial prihodkov od davkov, ki so manj škodljivi za rast, pa je premalo izkoriščen. Nizki delež davčnih prihodkov v BDP omejuje vire za trajnostno zagotavljanje javnih storitev. Kljub določenemu napredku v boju proti davčnim utajam ostaja izpolnjevanje davčnih obveznosti velik izziv. V Programu za stabilnost je bila napovedana uvedba davčne reforme. Ključni ukrepi vključujejo znižanje splošne stopnje dohodnine s 23 % na 20 %, povečanje osnovne olajšave, odvisne od višine dohodka, uvedbo 0-odstotne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb za reinvestirane dobičke in poenotenje stopenj davka na kapital na 20 %. Reforma upošteva priporočilo za posamezno državo glede zmanjšanja davčnega primeža za osebe z nizkimi dohodki. Vendar pa je davčna reforma omejena v smislu prehoda obdavčitve na vire, ki manj škodijo rasti, in doseganja zastavljenega cilja politike glede povečanja deleža davčnih prihodkov v BDP.

               (9)Pomanjkljivosti osnovnih mrež socialne varnosti prispevajo k visoki stopnji revščine in neenakosti, tudi za invalide in starejše. Stopnja revščine invalidov je med najvišjimi v Evropi. Majhna ustreznost prejemkov socialne pomoči, ki se od leta 2009 ni izboljšala, in pokojnin ne zagotavlja učinkovite zaščite pred revščino in socialno izključenostjo. Do izvedbe leta 2014 napovedane reforme minimalnega dohodka ni prišlo, kar negativno vpliva na najrevnejša gospodinjstva, čeprav so v pripravi srednjeročni načrti za podporo za tiste z minimalnimi dohodki.

               (10)Z upadanjem delovne sile je rast zaposlovanja šibka, stopnja brezposelnosti pa se le počasi zmanjšuje. Boljše možnosti za zaposlitev so v središčih gospodarske aktivnosti in za visoko usposobljene delavce, medtem ko brezposelnost bolj prevladuje med nizko usposobljenimi delavci in tistimi, ki živijo na podeželskih območjih. V zvezi s tem bo izpopolnjevanje delovne sile prispevalo k reševanju teh vprašanj. Kljub povečanju privlačnosti poklicnega izobraževanja pa je reforma učnega načrta, ki je uskladila izobraževanje s potrebami po sodobnih znanjih in spretnostih, dosegla skromen napredek. Vzpostavljen je bil regulativni okvir za učenje na delovnem mestu in potrebna je aktivna udeležba socialnih partnerjev in podjetij pri njegovem izvajanju. Poleg tega je udeležba brezposelnih v aktivnih ukrepih zaposlovanja nižja kot v večini drugih držav članic EU, vendar so bili za izboljšanje stanja sprejeti ukrepi, pri katerih je treba vztrajati. Udeležba v vseživljenjskem učenju ostaja nizka.

               (11)Čeprav so latvijski organi uspešno začeli ustrezne reforme zdravstvenega sistema, pa visoka neposredna plačila, dolge čakalne vrste, nizka raven javne porabe in neučinkovito dodeljevanje storitev omejujejo dostopnost zdravstvenega varstva. Nadzor nad javno porabo na podlagi kvot povzroča zamude pri zdravljenju in pacienti morajo dolgo čakati ali storitve neposredno plačati, zaradi česar del prebivalstva ni deležen potrebne zdravstvene oskrbe. Sprejeti so bili začetni ukrepi za reformo sistema zagotavljanja kakovosti in potreben je nadaljnji napredek za izboljšanje rezultatov za paciente in prebivalstvo. Doseženo je bilo določeno izboljšanje učinkovitosti zdravstvenega sistema, vendar je potrebna nadaljnja racionalizacija v bolnišničnem sektorju, izboljšanje dostopa do ambulantnega zdravljenja in primarnega zdravstvenega varstva ter učinkovitejša povezava med dodelitvijo proračunskih sredstev ter kakovostjo in stroški storitev.

               (12)Latvijski organi za nakupe v zdravstvenem sektorju dokaj redno uporabljajo postopke javnega naročanja, vendar bi učinkovitost lahko še izboljšali z redno uporabo e-javnega naročanja in skupne nabave, kar bi povečalo preglednost in učinkovitost javne porabe.

               (13)Pomanjkljivosti v kakovosti pravne ureditve ter nizka učinkovitost in uspešnost javne uprave negativno vplivajo na poslovno okolje. Vlada je leta 2016 predstavila ambiciozen načrt reform za izboljšanje racionalnosti in profesionalnosti javnega sektorja, katerih cilj je večja učinkovitost z zmanjšanjem števila zaposlenih in centralizacijo podpornih funkcij, utrditev plačil na podlagi uspešnosti in večja preglednost. Ta načrt je omejen na osrednjo upravo, vendar pa je možno tudi znatno izboljšanje učinkovitosti na občinski ravni.

               (14)Korupcija še naprej ovira latvijsko poslovno okolje, sistem za preprečevanje navzkrižja interesov ostaja tog in formalističen, zanj pa je značilno tudi nezadostno preverjanje. Čeprav je reforma postopkov zaradi insolventnosti bolj ali manj končana, je treba dejansko izvajanje teh postopkov pozorno spremljati, da se obravnavata omejeno število primerov prestrukturiranja in nizka stopnja izterjave sredstev.

               (15)V zadnjih treh letih so bile uvedene obsežne reforme visokošolskega izobraževanja in javnih raziskav z namenom konsolidacije raziskovalnih ustanov ter povečanja kakovosti in ustreznosti njihovih rezultatov. Vendar sta upravljanje in organizacijska struktura financiranja javnih raziskav v Latviji še vedno neučinkovita, naloge financiranja pa so razpršene med številne institucije. Neučinkovito financiranje javnih raziskav prispeva k zelo nizkim znanstvenim dosežkom, pomanjkanju usposobljenih človeških virov v javnem in zasebnem sektorju ter nizki ravni sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem. Intenzivnost raziskav in razvoja v gospodarstvu v Latviji ostaja med najnižjimi v EU.

               (16)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (17)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Latvija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da bi morala v letu 2018 doseči svoj srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju olajšav v zvezi z izvajanjem sistemske pokojninske reforme in strukturnih reform, za katere je bil odobren začasni odklon. Zmanjša obdavčitev oseb z nizkimi dohodki s prehodom na druge vire, ki so manj škodljivi za rast, ter z izboljšanjem izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               2.Izboljša ustreznost mreže socialne varnosti in izpopolni delovno silo s pospešitvijo reforme učnih načrtov za poklicno izobraževanje. Poveča stroškovno učinkovitost in dostop do zdravstvenega varstva, med drugim z zmanjšanjem neposrednih plačil in dolgih čakalnih dob.

               3.Poveča učinkovitost in odgovornost v javnem sektorju, zlasti s poenostavitvijo upravnih postopkov in okrepitvijo ureditve za preprečevanje navzkrižja interesov, med drugim za stečajne upravitelje.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  UL C92/01, 24.3.2017, str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (11)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Združenega kraljestva ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2017
                  6
                je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Združeno kraljestvo je 21. aprila 2017 predložilo nacionalni program reform za leto 2017, 27. aprila 2017 pa konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Če bo primanjkljaj v letu 2016/2017 pravočasno in vzdržno odpravljen, bosta za Združeno kraljestvo leta 2017/2018 začela veljati preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 pričakuje, da se bo čezmerni primanjkljaj ustrezno zmanjšal do proračunskega leta 2016/2017 v skladu s priporočilom Sveta z dne 19. junija 2015, pri čemer naj bi nominalni primanjkljaj znašal 2,7 % BDP. Nominalni primanjkljaj naj bi se nato v letu 2017/2018 rahlo povečal na 2,8 % BDP, potem pa se v letu 2018/2019 znižal na 1,9 % BDP. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP med letoma 2016/2017 in 2018/2019 ustalil pri 87,5 % ter se nato v letu 2020/2021 znižal na 84,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden. Čeprav so ukrepi, potrebni za doseganje ciljev glede primanjkljaja, na splošno dobro opredeljeni, navzdol usmerjena tveganja v zvezi z makroekonomskimi obeti predstavljajo tveganje za dosego načrtovanega zmanjšanja primanjkljaja.

               (6)Svet je 12. julija 2016 Združenemu kraljestvu priporočil, naj do leta 2016/2017 odpravi čezmerni primanjkljaj in nato v letu 2017/2018 doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, da bi se približalo srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016/2017 dosegel 2,7 % BDP, kar je v skladu s ciljno vrednostjo, ki jo je priporočil Svet. V letu 2017/2018 obstaja tveganje določenega odklona od zahteve preventivnega dela.

               (7)Združeno kraljestvo naj bi se glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približalo ustreznemu srednjeročnemu proračunskemu cilju. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  9
               , ki ne presega 1,8 %. To bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v obdobju 2017/2018 in 2018/2019 skupaj tveganje določenega odklona od te zahteve. Združeno kraljestvo po napovedih na prvi pogled v letu 2017/2018 ne bo izpolnjevalo prehodnega pravila glede dolga, v letu 2018/2019 pa naj bi ga izpolnjevalo. Na splošno Svet meni, da mora biti Združeno kraljestvo od leta 2017/2018 dalje pripravljeno sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja določb Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri prihodnji oceni ustrezno upoštevati cilj doseganja fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Združenega kraljestva. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Združenega kraljestva.

               (8)Zasebne naložbe so stalno precej pod povprečjem EU, javne naložbe pa so rahlo pod njim. Produktivnost je znatno pod povprečjem držav G7 in od leta 2008 stagnira. Vladne politike dajejo velik poudarek povečanju naložb za spodbujanje rasti produktivnosti. Eden ključnih izzivov je odpravljanje resnih pomanjkljivosti na področju zmogljivosti in kakovosti infrastrukturnih omrežij Združenega kraljestva. Zastoji na cestah so pogosti in železniške zmogljivosti so zaradi hitro rastočega povpraševanja ponekod vse manj ustrezne. Vse bolj nujna so tudi večja vlaganja v nove zmogljivosti za proizvodnjo energije in oskrbo z njo. Nacionalni načrt za izgradnjo infrastrukture vsebuje ambiciozne načrte za izboljšanje gospodarske infrastrukture Združenega kraljestva, leta 2016 pa je bilo sprejetih več naložbenih odločitev glede velikih prometnih in energetskih projektov. Vendar še vedno ostajajo pomisleki, ali je mogoče zagotoviti ustrezne javne in zasebne naložbe za pravočasno in stroškovno učinkovito odpravo infrastrukturnih zaostankov. Eden velikih izzivov Združenega kraljestva je povečanje ponudbe stanovanj. Kronično pomanjkanje stanovanj prispeva k visokim in še naraščajočim cenam stanovanj ter povzroča velike gospodarske in družbene stroške, zlasti okoli centrov gospodarske rasti. Prenovljeni sistem načrtovanja in različne dopolnilne stanovanjske politike skupaj nekoliko bolj podpirajo povečano stanovanjsko gradnjo. Vendar so pri ponudbi stanovanj še vedno prisotne številne ovire, vključno z zelo strogo in zapleteno regulacijo zemljiškega trga in stanovanjskih gradenj, ponudba novih stanovanj pa še vedno ne dohaja rasti povpraševanja.

               (9)Nominalni podatki o trgu dela ostajajo pozitivni, pri čemer sta dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih na splošno na nizki ravni. Vendar bi bilo mogoče izboljšati rezultate pri stopnjah neaktivnosti, zaposlitev za krajši delovni čas in zaposlitev z nizkimi dohodki. Rast plač ostaja skromna, kar je povezano s šibko rastjo produktivnosti. Zaskrbljenost zaradi ponudbe, uporabe in razvoja znanj in spretnosti je še vedno prisotna. Sprejeti so bili pomembni ukrepi politike, ki se osredotočajo na znanja in spretnosti ter njihov razvoj, in sicer prek reform na področju strokovnega izobraževanja in vajeništev. Kakovost vajeništev se bo morala osredotočati tako na raven doseženih kvalifikacij kot na predmet vajeništva. Drugi, strateško pomembni in subvencionirani načini za okrepitev znanj in spretnosti, zlasti za osebe, starejše od 25 let, bi razširili ponudbo znanj in spretnosti, ki so na voljo državi, podjetjem in posameznikom, ki želijo poklicno napredovati. Obstajajo tudi izzivi, povezani s ponudbo otroškega varstva in socialne oskrbe, kar prispeva k visoki stopnji zaposlenosti žensk s skrajšanim delovnim časom. Reforme na področju otroškega varstva se izvajajo ves čas, vendar postopoma. Verjetno bo v naslednjih dveh letih, ko bodo v celoti uvedene nekatere pobude, prišlo do velikih sprememb. Udeležba otrok, mlajših od treh let, v formalnem otroškem varstvu je razmeroma nizka. Medtem ko so nedavni ukrepi do neke mere izboljšali razpoložljivost in cenovno dostopnost otroškega varstva za otroke, stare tri in štiri leta, niso obravnavali vprašanja zagotavljanja otroškega varstva za otroke, mlajše od treh let. Zaradi že napovedanih reform in krčenja, zlasti pri podpori za zaposlene z nizkimi dohodki, bi lahko bili rezultati socialne politike, vključno z revščino otrok, v kratko- do srednjeročnem obdobju izpostavljeni pritiskom, zlasti v razmerah višje inflacije. Število otrok, ki živijo v revščini v delovno aktivnih gospodinjstvih, je poseben razlog za zaskrbljenost.

               (10)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (11)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Združenega kraljestva.

               2.Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanj, vključno z reformo predpisov na področju prostorskega načrtovanja in njihovega izvajanja.

               3.Odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi z nadaljnjo krepitvijo kakovosti vajeništev in zagotavljanjem drugih financiranih načinov razvoja v okviru „nadaljnjega izobraževanja“.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (10)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Bolgarijo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  8
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V Bolgariji so še vedno prisotna zlasti neravnotežja, povezana s preostalimi šibkostmi v finančnem sektorju in visoko zadolženostjo podjetij, ki jih spremlja visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti.

               (3)Bolgarija nacionalnega programa reform za leto 2017 in konvergenčnega programa za leto 2017 ni predložila v predpisanem roku.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  9
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  10
               .

               (5)Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada konvergenčnega programa za leto 2017 ni predložila do roka, ki je določen z Uredbo (ES) št. 1466/97.

               (6)Svet je 12. julija 2016 Bolgariji za leto 2017 priporočil, naj doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Podatki o realizaciji kažejo, da je Bolgarija svoj srednjeročni proračunski cilj dosegla že v letu 2016. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 je ob nespremenjenih politikah pričakovati poslabšanje strukturnega salda s presežka v višini 0,1 % BDP v letu 2016 na primanjkljaj v višini 0,4 % BDP v letu 2017 in 0,3 % BDP v letu 2018. Kljub temu poslabšanju naj bi strukturni saldo v obeh letih ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet pričakuje, da bo Bolgarija v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (7)Prizadevanja za izboljšanje pobiranja davkov so v teku. Kljub izboljšanju je izpolnjevanje davčnih obveznosti še vedno izziv. Obseg sive ekonomije in dela na črno je še vedno visok. Upravno breme v zvezi z davki je veliko. Videti je, da so ukrepi za skrajšanje upravnih postopkov zaenkrat dosegli omejene rezultate, nič pa tudi ne kaže na večje izboljšave glede prostovoljnega izpolnjevanja davčnih obveznosti. V teh okoliščinah se zdi, da je izvrševanje pravil ključnega pomena ne le za izvajanje nadzora, temveč tudi za krepitev preprečevanja neizpolnjevanja davčnih obveznosti. Akcijski načrt o enotni nacionalni strategiji 2015–2017 za izboljšanje pobiranja davkov, boj proti sivi ekonomiji in zmanjševanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti se zdi koristno orodje zlasti za vrednotenje ter boljše usklajevanje in večjo učinkovitost številnih upravnih organov, ki delujejo na področju davkov. Naknadna analiza učinkov specifičnih ukrepov bi lahko prispevala k ustrezni oceni, načrtovanju in usmerjanju prihodnjih ukrepov za izpolnjevanje davčnih obveznosti. Ti ukrepi bodo nasledili sedanjo strategijo, ki se izteče konec leta 2017.

               (8)Nacionalni organi so v dogovoru in sodelovanju z ustreznimi evropskimi organi preverili kakovost sredstev in izvedli obremenitvene teste bančnega in zavarovalniškega sektorja ter pregled sredstev zasebnih pokojninskih skladov. Medtem ko so rezultati potrdili zanesljivost sektorjev na agregatni ravni, so bila potrjena področja ranljivosti, med drugim v nekaterih sistemsko pomembnih institucijah. Ker nadaljnji ukrepi še niso bili v celoti izvedeni, vir ranljivosti ostaja. Poleg tega omenjeni trije pregledi niso v celoti obravnavali nekaterih vprašanj, med drugim vrednotenja nelikvidnih finančnih instrumentov in sredstev ter razkrivanja povezanih strank. Nadzorni organi bi pri obravnavi teh vprašanj lahko uporabili bolj konzervativen pristop. Odprta vprašanja v zavarovalniškem sektorju vključujejo tudi obravnavo nekaterih pozavarovalnih pogodb, nekaterih zavarovalnih terjatev in nadzora na ravni skupine.

               (9)Da se podobna neravnotežja ne bi pojavljala tudi v prihodnje, je treba dokončno oblikovati ukrepe za izboljšanje bančnega nadzora, potrebna pa so tudi nadaljnja prizadevanja za izboljšanje nebančnega nadzora. Ključni izzivi za nacionalne organe ostajajo sredstva, ki jih je težko vrednotiti, in boj proti nepoštenim poslovnim praksam, vključno s povezanimi strankami in povezanim kreditiranjem. Bolgarska narodna banka je začela izvajati načrt za prestrukturiranje in razvoj bančnega nadzora, tudi na podlagi ugotovitev Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada. Ta načrt se zdaj izvaja, vendar ga bo morda treba spremeniti glede na ugotovitve programa za ocenjevanje finančnega sektorja. Pomanjkljivosti pri nadzoru, ki so bile ugotovljene s pregledi jamstvenega in pokojninskega sklada, kažejo na potrebo po tem, da bi komisija za finančni nadzor razvila in začela izvajati celovit načrt za okrepitev nadzora, tudi z izboljšanjem svojega notranjega upravljanja in delovanja. Da se zagotovi popolna verodostojnost, bi tak načrt moral temeljiti na mednarodnih najboljših praksah na tem področju in bi moral biti pripravljen in izveden v tesnem sodelovanju z evropskimi organi, po potrebi z vključevanjem prispevkov tretjih ponudnikov storitev.

               (10)Dolg podjetij ostaja visok (precej višji kot v primerljivih državah), kar predstavlja breme za bilance stanja podjetij in lahko ovira povpraševanje po posojilih in naložbe v srednjeročnem obdobju. Za zmanjšanje še vedno visoke ravni slabih posojil podjetij bi morali organi olajšati postopek prestrukturiranja dolga za banke s pomočjo celovitega sklopa orodij. Na primer, s pospešitvijo reforme insolvenčnega okvira bi izboljšali pravno okolje za obravnavo slabih dolgov in zagotovili možnosti za izvensodno prestrukturiranje. Zunaj insolvenčnega okvira bi zbirka orodij lahko vključevala nadzorne smernice za banke z zelo visokimi ravnmi slabih posojil. To bi povečalo preglednost podatkov o kakovosti sredstev in prispevalo k poglobitvi sekundarnega trga za slaba posojila.

               (11)Nedavni razvoj trga dela je bil pozitiven, vendar strukturni problemi ostajajo nerešeni. Obseg delovne sile se še naprej zmanjšuje zaradi staranja prebivalstva v povezavi z izseljevanjem. Zaradi strukturnih sprememb v gospodarstvu je nujno treba izkoristiti neizkoriščeni delovni potencial. Trenutno so za trg dela značilni visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti in neaktivnosti, omejeno vključevanje mladih na trg dela in pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile ter neskladje v znanju in spretnostih. Medtem ko je stopnja brezposelnosti v letu 2016 padla pod povprečje EU, pomembni izzivi ostajajo delež dolgotrajne brezposelnosti in stopnja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter nizka stopnja zaposlenosti nizko usposobljenih ljudi. Ob teh izzivih aktivne politike trga dela niso dovolj ciljno usmerjene k prikrajšanim skupinam in njihovim potrebam, kar ovira njihovo zaposljivost. Poleg tega lahko nezadostno povezovanje služb za zaposlovanje in socialnih služb za prejemnike socialnih prejemkov omeji njihovo udeležbo na trgu dela.

               (12)Izboljšanje rezultatov izobraževanja in krepitev zagotavljanja kakovostnega vključujočega rednega izobraževanja ostaja izziv, kar bi utegnilo imeti negativne posledice za revščino. Čeprav se je tveganje revščine ali socialne izključenosti pri otrocih nekoliko zmanjšalo, še vedno ostaja med najvišjimi v EU in je tesno povezano s stopnjo izobrazbe staršev. Dosežki pri osnovnih znanjih, kot jih merijo v okviru programa PISA 2015, kažejo, da delež oseb, ki ne dosegajo svojih potencialov pri branju, matematiki in naravoslovju, ostaja med najvišjimi v EU. Načrtovano metodologijo za izboljšanje financiranja šolanja je treba še razviti. Njen cilj je podpora bolj pravičnim rezultatom z zagotavljanjem dodatne podpore za manj uspešne šole. Otroci iz družin z nižjim socialno-ekonomskim statusom, zlasti iz romskih družin, ne uživajo enakih možnosti izobraževanja, vključno s predšolsko vzgojo. Na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja poteka reforma, vendar sta njena kakovost in sodelovanje s podjetji in socialnimi partnerji pomanjkljiva. Dualno izobraževanje se še vedno uvaja. Na področju visokošolskega izobraževanja kakovost in ustreznost za potrebe trga dela poskušajo izboljšati s financiranjem na podlagi uspešnosti.

               (13)Omejena dostopnost, nizka sredstva, izseljevanje strokovnjakov in slabi rezultati na področju zdravja ostajajo ključni izzivi zdravstvenega sistema. Nizko kritje zdravstvenega zavarovanja, vključno z nizko stopnjo javnega kritja ambulantnih zdravstvenih storitev, in visoka neposredna plačila otežujejo dostop do zdravstvenega varstva za nekatere ljudi. Nedavni ukrepi, kot je selektivno najemanje bolnišničnih storitev na podlagi nacionalnega načrta za zdravje, bi lahko izboljšali dostop do zdravstvenega varstva in pravičnost, če bi se izvajali v celoti.

               (14)Bolgarska minimalna plača, ki je sicer še vedno najnižja v EU, se je od leta 2011 znatno povečala. Pri vzpostavljanju objektivnega mehanizma je bil dosežen omejen napredek, kljub doseženemu dogovoru o merilih med delodajalci in sindikati. Neobstoj preglednega mehanizma, ki bi upošteval ekonomska in socialna merila, pogoje na trgu dela in institucionalne vidike njihove uporabe, lahko ogrozi ustrezno ravnovesje med cilji podpore zaposlovanju in konkurenčnosti ter varovanja prihodkov od dela. Kljub nekaj napetosti med socialnimi partnerji med neuspešnimi pogajanji za minimalne pragove za socialno varnost za leto 2017 je socialni dialog v državi še vedno prisoten.

               (15)Visoki delež oseb, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, ostaja pereč gospodarski in družbeni problem. Bolgarija je še vedno najrevnejša država članica EU, v kateri so prikrajšane skupine, kot so Romi, otroci, starejši in ljudje na podeželskih območjih, nesorazmerno prizadete. Po več letih stalnega izboljševanja se je stopnja tveganja revščine za starejše bistveno poslabšala. Revščini ali socialni izključenosti so še posebej izpostavljene starejše ženske zaradi običajno krajšega obdobja plačevanja prispevkov pokojninskega zavarovanja. Medtem ko se je relativno stanje revščine otrok izboljšalo, stopnja revščine v tej skupini ostaja zelo visoka. Deinstitucionalizacija otrok ohranja svoj zagon s sprejetjem novega akcijskega načrta. Vendar pa proces še vedno zaostaja za odrasle in invalidne osebe. Neenakost dohodkov je resen problem, ki postaja vedno večji. Razmerje med dohodki najbogatejših 20 % gospodinjstev in dohodki najrevnejših 20 % gospodinjstev se je zvišalo s 6,1 % v letu 2012 na 7,1 % v letu 2015 in je danes med najvišjimi v EU. V Bolgariji je razlika med dohodkovno neenakostjo pred obdavčitvijo in socialnimi transferji ter po njih med najmanjšimi v EU. Sistem socialne zaščite, vključno s splošno shemo minimalnega dohodka (ki sestoji iz mesečnih prejemkov socialne pomoči in dodatka za ogrevanje), ne zagotavlja ustrezne ravni podpore. Število ljudi, ki prejemajo socialne prejemke, ostaja nizko zaradi zelo strogih zahtev za vstop. Minimalni dohodek ostaja na nizki ravni in ni bil posodobljen od leta 2009, prav tako zanj ni preglednega mehanizma popravkov.

               (16)Uvedeni so bili ukrepi za izboljšanje sistema javnega naročanja, vendar se bo njihova dejanska dodana vrednost pokazala šele v prihodnosti. Zagotoviti je treba ustrezno in učinkovito izvajanje novega na tveganju temelječega sistema predhodnih kontrol. Sprejetje priporočil, podanih v okviru pregleda pritožbenega sistema, ostaja izziv, saj so učinkovita pravna sredstva ključna za izvajanje pomembnih projektov. Po opravljenem ocenjevanju bi bilo treba prilagoditi upravno zmogljivost agencije za javno naročanje glede na njene pristojnosti. Okrepiti bi bilo treba tudi upravno zmogljivost javnih naročnikov, med drugim s podporo agencije za javno naročanje in osrednjih nabavnih organov osrednji upravi, občinam in zdravstvenemu sektorju. Prizadevanja za uvedbo e-javnega naročanja, da bi se povečala preglednost javnega naročanja, je treba še dokončati. Zagotavljanje nepristranskosti javnih ponudb in preprečevanje morebitnih navzkrižij interesov ostajata pomembni vprašanji. Kljub nedavnim reformam za posodobitev javne uprave učinkovitost in uspešnost javnih institucij ostajata omejeni. V letu 2016 so bile dokončane številne pravne spremembe, s katerimi je bil vzpostavljen ustrezen pravni okvir, vendar pa njihovo učinkovito in sistematično izvrševanje in izvajanje ostaja problematično.

               (17)V letu 2016 je Bolgarija sprejela pomembne reforme za odpravo nerešenih vprašanj glede neodvisnosti in kakovosti pravosodnega sistema. Ker pa so bile te reforme sprejete šele pred kratkim, je za oceno njihovega učinka še prezgodaj. Na številnih področjih so potrebni nadaljnji ukrepi. Tudi korupcija ostaja v Bolgariji velik izziv in še naprej ovira naložbe, tako na nacionalni kot na lokalni ravni. V letu 2015 so organi predstavili ambiciozno strategijo za boj proti korupciji, vendar je njeno izvajanje še v povojih. Protikorupcijsko politiko Bolgarije še naprej ovirajo šibke in razdrobljene institucije, slabi rezultati pri pregonu korupcije na visoki ravni in neodločna parlamentarna podpora reformam. Bolgarija prejema priporočila za področje reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Bolgarijo.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih.

               (19)Svet ob upoštevanju te ocene pričakuje, da bo Bolgarija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (20)Ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene so priporočila Sveta v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 izražena v priporočilih 2 in 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Dodatno izboljša pobiranje davkov in izpolnjevanje davčnih obveznosti, med drugim z obsežnim sklopom ukrepov tudi po letu 2017. Pospeši izvrševanje ukrepov za zmanjšanje obsega neformalne ekonomije, predvsem dela na črno.

               2.Sprejme nadaljnje ukrepe na podlagi pregledov finančnega sektorja, zlasti glede pozavarovalnih pogodb, nadzora na ravni skupin, sredstev, ki jih je težko vrednotiti, in razkrivanja povezanih strank. Izboljša nadzor bančnega in nebančnega sektorja z izvajanjem celovitih akcijskih načrtov v tesnem sodelovanju z evropskimi organi. Pospeši zmanjševanje še vedno visoke ravni slabih posojil podjetij s pomočjo celovitega sklopa orodij, tudi s hitrejšo reformo insolvenčnega okvira in s spodbujanjem delujočega sekundarnega trga za slaba posojila.

               3.Izboljša ciljno usmerjenost aktivnih politik trga dela in povezovanje med službami za zaposlovanje in socialnimi službami za prikrajšane skupine. Poveča zagotavljanje kakovostnega rednega izobraževanja, zlasti za Rome. Poveča kritje zdravstvenega zavarovanja, zmanjša neposredna plačila in sprejme ukrepe za odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev. V posvetovanju s socialnimi partnerji vzpostavi pregleden mehanizem za določanje minimalne plače. Izboljša doseg in ustreznost minimalnega dohodka.

               4.Zagotovi učinkovito izvajanje nacionalne strategije za javno naročanje za obdobje 2014–2020.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji
            {SWD(2017) 174 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja

                  v Romuniji

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije države članice spodbujajo zdrave javne finance v srednjeročnem obdobju z usklajevanjem ekonomskih politik in večstranskim nadzorom, da se prepreči pojav čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (3)Svet je 12. julija 2016 Romuniji priporočil, naj omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z manjšim naporom
                  2
               .

               (4)Glede na napoved Komisije iz pomladi 2017 in podatke o realizaciji iz leta 2016, ki jih je potrdil Eurostat, se je strukturni saldo v letu 2016 z vrednosti –0,6 % BDP, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem –1 % BDP, poslabšal na –2,6 % BDP, to pa kaže na znaten odklon od srednjeročnega proračunskega cilja (odklon v višini 1,6 % BDP). Rast javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in enkratnih ukrepov je bila precej nad referenčno vrednostjo za odhodke, kar tudi kaže na znaten odklon (odklon v višini –2,0 % BDP). Razlika v kazalnikih izhaja zlasti iz tega, da so se pri izračunih uporabile različne nominalne letne stopnje  potencialne rasti BDP. Ne glede na to razliko oba kazalnika potrjujeta znaten odklon od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2016.

               (5)Komisija je 16. maja 2017 po celoviti oceni za Romunijo ugotovila obstoj znatnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja in tej državi članici izdala opozorilo v skladu s členom 121(4) PDEU in prvim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (6)V skladu z drugim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 Svet v enem mesecu od dneva sprejetja opozorila na zadevno državo članico naslovi priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe. V skladu z uredbo je v priporočilu državi članici določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Na tej podlagi se zdi 15. oktober 2017 primeren rok, do katerega naj Romunija odpravi odklon. Romunija mora v navedenem roku poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.

               (7)Ocenjuje se, da je bil strukturni saldo Romunije v letu 2016 za 1,6 % BDP oddaljen od srednjeročnega proračunskega cilja. Glede na projekcije proizvodne vrzeli v napovedi Komisije iz pomladi 2017 so gospodarske razmere v Romuniji v letu 2017 normalne. Dolg sektorja država v Romuniji je pod pragom 60 % BDP. Minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba št. 1466/97 in prilagoditvena matrika, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in morebitne pomisleke glede vzdržnosti, znaša 0,5 % BDP. V napovedi Komisije iz pomladi 2017 je v letu 2017 predvideno nadaljnje poslabšanje strukturnega salda za 1,3 % BDP. Da bi dosegli minimalno strukturno izboljšanje za 0,5 % BDP v letu 2017, je zato treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegali 1,8 % BDP v primerjavi s sedanjim izhodiščem iz napovedi Komisije iz pomladi 2017. Ker se zaradi minimalne prilagoditve, ki jo zahteva Pakt za stabilnost in rast, zahteva velik napor za strukturno konsolidacijo, je primerno, da se ne zahtevajo dodatne prilagoditve poleg minimalne zahteve v višini 0,5 % BDP.

               (8)Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP v letu 2017 ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presegajo 3,3 % v letu 2017.

               (9)Napoved Komisije iz pomladi 2017 predvideva, da bo dolg sektorja država v letu 2017 znašal 3,5 % BDP, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Zdi se, da je zahtevana strukturna prilagoditev primerna tudi, da bo Romunija v letu 2017 lahko spoštovala prag za dolg sektorja država v višini 3% BDP.

               (10)Primerno je, da se priporočilo objavi.

               (11)Za doseganje priporočenih proračunskih ciljev je ključnega pomena, da Romunija sprejme in dosledno izvaja potrebne ukrepe ter pozorno spremlja razvoj tekočih odhodkov –

               PRIPOROČA:

               (1)Romunija bi morala sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2017 ne bo presegla 3,3 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi za 0,5 % BDP, s čimer bo država na primerni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

               (2)Za zmanjšanje primanjkljaja bi Romunija morala uporabiti morebitne nepričakovane koristi. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti.

               (3)Romunija bi morala Svetu do 15. oktobra 2017 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila.

               To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 299, 18.8.2016, str. 73.