               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.4.2022
            COM(2022) 166 final

            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško (v nadaljnjem besedilu: Norveška) o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati septembra 2018. Sporazum državam članicam EU in Norveški omogoča, da sodelujejo na podoben način kot sodelujejo države članice v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010
                     1
                   in Direktive Sveta 2010/24/EU
                     2
                   v boju proti goljufijam na področju DDV ter si medsebojno pomagajo pri izterjavi terjatev na področju DDV.

               Vendar je bilo medtem v Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010 vnesenih več sprememb in uvedena so bila nova orodja za upravno sodelovanje, in sicer s spremembo Uredbe Sveta (EU) 2018/1541
                  3
               . Nova orodja vključujejo:

               – okrepitev mreže Eurofisc z okrepljenim upravljanjem, tako imenovanimi nadaljnjimi ukrepi (skupna obdelava in analiza podatkov) in upravnimi preiskavami, ki se izvajajo skupaj (skupne revizije),

               – sodelovanje z drugimi organi kazenskega pregona EU (Europol, OLAF) ter

               – izmenjavo ključnih informacij o uvozu in vozilih.

               Poleg standardnih obrazcev je bila uvedena tudi možnost uporabe drugih sredstev za izmenjavo informacij.

                  Člen 41(5) Sporazuma določa formalnosti, če ena od pogodbenic želi spremeniti Sporazum. Ta pogodbenica tako predloži predlog Skupnemu odboru, ki pripravi priporočila, zlasti za začetek pogajanj v skladu s pravili pogodbenic za mednarodna pogajanja.

                  Na drugem sestanku Skupnega odbora EU-Norveška, ustanovljenega v skladu s členom 41(1) Sporazuma, 25. novembra 2021 je Kraljevina Norveška uradno predložila zahtevo za dopolnitev in spremembo Sporazuma, da bi se:

               ·upoštevala na novo uvedena orodja za upravno sodelovanje (uporaba drugih sredstev za izmenjavo informacij, ki niso standardni obrazci, upravne preiskave, ki se izvajajo skupaj, in nadaljnji ukrepi v okviru Eurofisca);

               ·posodobil sklic na Direktivo 95/46/ES, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov
                  4
               .

               Norveška je doslej dejavno sodelovala na večini delovnih področij Eurofisca. V letih 2020 in 2021 je opozorila države članice na morebitne goljufije in morebitno izgubo DDV v višini 5 milijard EUR na področju emisijskega dobropisa.

               Sprememba Sporazuma z vključitvijo zgoraj navedenih novih orodij bi omogočila boljše sodelovanje in okrepila boj proti goljufijam, s čimer bi se zagotovila dodana vrednost za obe pogodbenici Sporazuma (Norveško in države članice).

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Krepitev upravnega sodelovanja na področju DDV s tretjimi državami je eden od ukrepov, napovedanih v sporočilu Evropske komisije iz leta 2020 o pravični in preprosti obdavčitvi, ki podpira okrevanje
                     5
                  .

                  Poleg tega je treba opozoriti, da bi pogajanja z Norveško zajemala že veljavna orodja sodelovanja, ki jih države članice uporabljajo na podlagi Uredbe (EU) št. 904/2010.

                  Zato je ta pobuda v skladu s sedanjo politiko Komisije na področju DDV in bi uskladila sodelovanje držav članic z Norveško s pravnim redom EU.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Ta predlog se predloži Svetu v skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

                  Člen 3(2) PDEU določa, da ima poleg področij izključne pristojnosti Unije, ki so navedena v členu 3(1) PDEU, Unija „tudi izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kadar je ta sklenitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije ali je potrebno, da se Uniji omogoči izvajanje njene notranje pristojnosti ali kolikor lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe“.

                  V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča lahko sporazum vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe, če zajema področja, na katerih obstajajo usklajevalni ukrepi
                     6
                  .

                  Predmet spremembe Sporazuma, tj. vključitev novih orodij za upravno sodelovanje, uvedenih z Uredbo Sveta (EU) 2018/1541, spada v izključno pristojnost Unije. Sklicevanja na Direktivo 95/46/ES, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679, se lahko v skladu s členom 41(2)(k) Sporazuma posodobijo v okviru Skupnega odbora. Vendar se navedena posodobitev lahko vključi tudi v ponovni začetek pogajanj o besedilu Sporazuma.

                  Norveška je na drugem sestanku Skupnega odbora 25. novembra 2021 uradno zaprosila za začetek pogajanj za spremembo Sporazuma, kot je določeno v členu 41(5) Sporazuma.

               •Sorazmernost

                  Instrumenti sodelovanja, ki bodo vključeni v spremembo Sporazuma, bodo spoštovali načelo sorazmernosti in ne bodo presegli tistega, kar je potrebno za doseganje cilja zagotovitve skupnega okvira za upravno sodelovanje med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na področju DDV. Ta sprememba Sporazuma bo organom držav članic, pristojnim za uporabo zakonodaje o DDV, omogočila sodelovanje z norveškimi davčnimi organi na enak način, kot med seboj sodelujejo v EU in na podlagi pravnega reda EU.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

               •Posvetovanja z deležniki

               Norveška je na drugem sestanku Skupnega odbora 25. novembra 2021 predložila osnutek sklepa Skupnega odbora, v katerem je predlagala ponoven začetek pogajanj za spremembo Sporazuma, kot je predvideno v členu 41(5).

               Ta osnutek sklepa Skupnega odbora za Komisijo ni zavezujoč in bo sprejet (po pisnem postopku) šele potem, ko Svet odobri pooblastitev Komisije za ponovni začetek pogajanj za spremembo Sporazuma.

               Delovna skupina Sveta za davčna vprašanja je bila 8. decembra 2021 obveščena o zahtevi Norveške za spremembo Sporazuma.

                  Navedena delovna skupina bo obveščena o stanju pogajanj med celotnim postopkom in bo zaprošena za mnenje o rezultatih pogajanj.

               •Ocena učinka

               V skladu z orodjem št. 7 zbirke orodij za boljše pravno urejanje
                  7
                ocena učinka ni potrebna, kadar učinka ni mogoče jasno opredeliti vnaprej, so učinki majhni ali ima Komisija v zadevi na voljo malo izbire ali te sploh nima.

               Ker je raven podrobnosti priporočila še vedno zelo splošna in omogoča visoko stopnjo prožnosti, je prvi pogoj, naveden v orodju št. 7 zbirke orodij za boljše pravno urejanje, izpolnjen. Poleg tega priporočilo Komisije na tej stopnji ne zavezuje k določenemu stališču. Predvideno priporočilo Komisije bo vključevalo le „pooblastilo“ Sveta za začetek pogajanj z Norveško. Tako ne bo vplivalo niti na davčne organe niti na davkoplačevalce EU. Pogajanja se bodo osredotočila na nekaj upravnih orodij, ki bi se lahko dodala že veljavnemu sporazumu med EU in Norveško o sodelovanju na področju DDV. Komisija ima na voljo malo izbire ali te sploh nima, saj je priporočilo obvezen korak za začetek pogajanj s tretjo državo.

                  V praksi izid predvidenega priporočila ne bo predstavljal novega pravnega akta, temveč le ponovni začetek pogajanj.

               •Temeljne pravice

                  Predvideni sporazum bo spoštoval ključne vrednote Evropske unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Predlog ne vpliva na proračun EU.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)
                     Okvir sodelovanja na podlagi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost
                  8
                (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je že pokazal zelo pozitiven rezultat, kot se je pokazalo na drugem sestanku Skupnega odbora, ki je potekal 25. novembra 2021 v Oslu.

               (2)
                     Državam članicam bi koristila razširitev orodij sodelovanja, ki bi omogočila učinkovitejše sodelovanje z Norveško, zlasti v zvezi z nadaljnjimi ukrepi Eurofisca.

               (3)
                     Začeti bi bilo treba pogajanja za spremembo Sporazuma –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije začne pogajanja za spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo v posvetovanju z Delovno skupino Sveta za davčna vprašanja.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).

                     (2)

                        Direktiva Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi (UL L 84, 31.3.2010, str. 1).

                     (3)

                        Uredba Sveta (EU) 2018/1541 z dne 2. oktobra 2018 o spremembi uredb (EU) št. 904/2010 in (EU) 2017/2454 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (UL L 259, 16.10.2018, str. 1).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

                     (5)

                        Ukrep 14, COM(2020) 312 final.

                     (6)

                        Mnenje 3/15 Sodišča, ECLI:EU:C:2017:114, točka 118 in tam navedena sodna praksa.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/br_toolbox-nov_2021_en_0.pdf

                     (8)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A22018A0801%2801%29

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.4.2022
            COM(2022) 166 final

            PRILOGA
            k
            Priporočilu SKLEPA SVETA
            o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA O SPREMEMBI SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN KRALJEVINO NORVEŠKO O UPRAVNEM SODELOVANJU, BOJU PROTI GOLJUFIJAM IN IZTERJAVI TERJATEV NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST

                  Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško (v nadaljnjem besedilu: Norveška) o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati septembra 2018. Sporazum državam članicam EU in Norveški omogoča, da sodelujejo na podoben način, kot sodelujejo države članice v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010
                     1
                   in Direktive Sveta 2010/24/EU
                     2
                   v boju proti goljufijam na področju DDV, ter si medsebojno pomagajo pri izterjavi terjatev na področju DDV.

                  Vendar je bilo medtem v Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010 vnesenih več sprememb in uvedena so bila nova orodja za upravno sodelovanje, in sicer s spremembo Uredbe Sveta (EU) 2018/1541
                     3
                  . Nova orodja vključujejo:

               (a)okrepitev mreže Eurofisc z okrepljenim upravljanjem, tako imenovanimi nadaljnjimi ukrepi (skupna obdelava in analiza podatkov) in skupaj izvedenimi upravnimi preiskavami (skupne revizije),

               (b)možnost, da se za izmenjavo informacij uporabijo druga sredstva, ki niso standardni obrazci,

               (c)izmenjavo informacij z drugimi organi kazenskega pregona EU (Europol, OLAF) ter

               (d)posredovanje ključnih informacij o uvozu in vozilih.

               Vendar orodja iz zgornjih točk c) in d) niso uporabna za sodelovanje držav članic z Norveško.

                  Poleg tega se Sporazum, sklenjen leta 2018, sklicuje na Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov
                     4
                  .

                  Cilj pogajanj bi zato moral biti dvojen:

               (1)državam članicam, kolikor je mogoče in kolikor je potrebno, zagotoviti nova orodja za sodelovanje z Norveško, podobna tistim, ki so bila uvedena z Uredbo (EU) št. 904/2010 in spremenjena z Uredbo (EU) 2018/1541. Pogajanja bi morala zajemati zlasti:

               –izmenjavo informacij z uporabo drugih sredstev, ki niso standardni obrazci,

               –upravne preiskave, ki se izvajajo skupaj,

               –nadaljnje ukrepe Eurofisca,

               (2)posodobitev pravnih sklicev na Direktivo 95/46/ES, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679.

                  Pogajanja ne bi smela privesti do možnosti, da ima Norveška „dostop do zbirk podatkov držav članic“.

                     (1)

                        Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).

                     (2)

                        Direktiva Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi (UL L 84, 31.3.2010, str. 1).

                     (3)

                        Uredba Sveta (EU) 2018/1541 z dne 2. oktobra 2018 o spremembi uredb (EU) št. 904/2010 in (EU) 2017/2454 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (UL L 259, 16.10.2018, str. 1).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Panamo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 glede umika njenih tarifnih kvot STO za tekoče in evaporirano mleko

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Panama je s sporočilom G/SECRET/45 z dne 12. avgusta 2020 obvestila članice STO o svoji nameri, da s svojega seznama koncesij CXLI umakne svoje tarifne kvote za tekoče in evaporirano mleko v tarifnih postavkah 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99 po postopku iz člena XXVIII:1 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: sporazum GATT 1994). Hkrati je Panama sporočila, da se je pripravljena pogajati in se posvetovati z zadevnimi členicami (tj. pomembnimi dobavitelji in imetniki prednostne pogajalske pravice za zadevne tarifne postavke) v skladu s členom XXVIII sporazuma GATT 1994. Panama je v ta namen predložila statistične podatke o uvozu po državah porekla za zadnja tri leta, za katera so na voljo podatki.

                  Ker je EU v skladu s členom XXVIII sporazuma GATT 1994 članica STO s prednostno pogajalsko pravico za tarifne postavke za evaporirano mleko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99) in pomemben dobavitelj za tarifne postavke za tekoče mleko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), ima pravico do pogajanj s Panamo o ustreznem nadomestilu, da bi ohranila splošno ravne koncesij, ki ni manj ugodna za trgovino, kot je bila pred spremembo, ki jo namerava izvesti Panama.

               V skladu s postopki za pogajanja iz člena XXVIII, ki jih je Svet GATT sprejel 10. novembra 1980
                  1
               , je EU 26. oktobra 2020 predložila izjavo o interesu kot članica s prednostno pogajalsko pravico za blago iz postavke HS 0402 in kot članica, ki je pomemben dobavitelj blaga iz postavk HS 0401 10 in 0401 20.

               Namen predloga je od Sveta pridobiti pooblastilo, da lahko Komisija v skladu s členom XXVIII sporazuma GATT 1994 začne pogajanja s Panamo, da bi se sporazumela o ustreznem nadomestilu za EU, potem ko se je Panama odločila umakniti nekatere tarifne koncesije za tekoče in evaporirano mleko s seznama koncesij CXLI.

               Ta predlog ne posega v Priporočilo Komisije z dne 29. julija 2015 (COM(2015) 369 final) o pooblastilu za začetek pogajanj na podlagi člena XXIV:6 in/ali člena XXVIII sporazuma GATT 1994 s članicami STO, ki spreminjajo svoje tarifne koncesije.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Predlog je skladen s trgovinsko politiko EU in pravili Svetovne trgovinske organizacije.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Ni relevantno.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Komisija ne navaja materialne pravne podlage, kadar Svetu priporoča sprejetje sklepa o podelitvi pooblastila za pogajanja o mednarodnem sporazumu. Zato se kot pravna podlaga za ta predlog navaja člen 218(3) in (4).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  V skladu s členom 5(3) PEU se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki so v izključni pristojnosti EU. Skupna trgovinska politika je v členu 3 PDEU navedena med področji, ki so v izključni pristojnosti Unije. Pogajanja na podlagi člena XXVIII sporazuma GATT se nanašajo na zadeve, ki spadajo na področje trgovinske politike.

               •Sorazmernost

               To priporočilo Svetu predlaga, da Komisijo pooblasti za začetek pogajanj v imenu EU s Panamo na podlagi člena XXVIII sporazuma GATT 1994. Panama je članice STO obvestila, da namerava na podlagi člena XXVIII sporazuma GATT 1994 začeti pogajanja o umiku svojih kvot za tekoče in evaporirano mleko v tarifnih postavkah 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99 s svojega seznama koncesij CXLI. Ker je EU v skladu s pravili STO članica STO s prednostno pogajalsko pravico za tarifne postavke za evaporirano mleko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99) in pomemben dobavitelj za tarifne postavke za tekoče mleko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), ima pravico do pogajanj s Panamo o ustreznem nadomestilu. Predlagano priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti in je potrebno glede na predstavljene cilje.

               •Izbira instrumenta

                  Edini razpoložljivi instrument za dosego tega cilja je mednarodni sporazum. Zato je potrebno pooblastilo za začetek pogajanj v zvezi z mednarodnim sporazumom.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z deležniki

                  Ni relevantno. Po pravilih STO morajo pogajanja v skladu s členom XXVIII GATT 1994 potekati karseda tajno.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Primernost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Ni relevantno.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Ni relevantno.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Ni relevantno.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Panamo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 glede umika njenih tarifnih kvot STO za tekoče in evaporirano mleko

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

                  ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

                  ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

                  ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Panama je 12. avgusta 2020 obvestila članice Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO), da namerava začeti pogajanja na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: sporazum GATT 1994) o umiku svoje tarifne kvote za tekoče in evaporirano mleko v tarifnih postavkah 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99 s svojega seznama koncesij CXLI po postopku iz člena XXVIII:1 sporazuma GATT 1994.

               (2)Unija je 26. oktobra 2020 Panami posredovala izjavo o interesu kot članica STO s prednostno pogajalsko pravico za tarifne postavke, ki zadevajo evaporirano mleko, in kot pomemben dobavitelj za tarifne postavke, ki zadevajo tekoče mleko, glede koncesij, ki so predmet pogajanj in posvetovanj na podlagi člena XXVIII sporazuma GATT 1994.

               (3)Komisijo bi bilo zato treba pooblastiti, da v skladu s členom XXVIII sporazuma GATT 1994 začne pogajanja s Panamo, da bi se sporazumela o ustreznem nadomestilu za Unijo, potem ko se je Panama odločila umakniti nekatere tarifne koncesije za tekoče in evaporirano mleko s seznama koncesij CXLI –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisiji se podeljuje pooblastilo, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu s Panamo na podlagi člena XXVIII sporazuma GATT 1994 za ustrezno nadomestilo, potem ko se je Panama odločila umakniti kvote za tekoče mleko in evaporirano mleko v tarifnih postavkah 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99 s svojega seznama koncesij.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

                  Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z Odborom za trgovinsko politiko.

               Člen 4

                  Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Smernice, sprejete 10. novembra 1980, dokumenta GATT C/113 in C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26–28.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu zaSKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Panamo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 glede umika njenih tarifnih kvot STO za tekoče in evaporirano mleko

               PRILOGA

               ·Komisija se pogaja o sklenitvi sporazuma s Panamo v skladu s členom XXVIII sporazuma GATT 1994
                  1
               , potem ko se je Panama odločila s svojega seznama koncesij CXLI umakniti tarifne kvote za tekoče in evaporirano mleko v tarifnih postavkah 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 in 0402.99.99.

               ·Komisija opravi pogajanja, da bi se s Panamo sporazumela o ustreznem nadomestilu po odločitvi Paname, da umakne tarifne kvote za tekoče in evaporirano mleko s svojega seznama koncesij CXLI.

               ·Komisija upošteva zadevne določbe STO, zlasti člen XXVIII sporazuma GATT 1994 in Dogovor o razlagi člena XXVIII sporazuma GATT 1994
                  2
               .

               ·Komisija Svetu poroča o izidu pogajanj in po potrebi o morebitnih problemih, ki se pojavijo med pogajanji.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 509 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Španiji
                  5
                 priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Španije na splošno v skladu s priporočili glede javnih financ, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju, ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Španija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Španije znašal 11,0 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 120,0 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala 8,1 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 4,0 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Španija je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 8,0 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Španije, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije organov, je za leti 2021 in 2022 realističen. Odklon v višini 0,6 odstotne točke BDP med ocenama Komisije (5,9 %) in programa (6,5 %) glede rasti BDP v letu 2021 je mogoče pojasniti z nekoliko različnimi profili porabe, povezanimi z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost. Komisija pričakuje bolj postopno črpanje nepovratnih sredstev, medtem ko makroekonomski scenarij programa stabilnosti temelji bolj na uporabi sredstev v začetni fazi, kar bi privedlo do višje gospodarske rasti. Projekcije za leto 2022 so na splošno skladne z le manjšim razhajanjem.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država z 11,0 % BDP v letu 2020 na 8,4 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 zmanjšal na 119,5 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala 5,8 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so nad pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021, v skladu s katero naj bi primanjkljaj znašal 7,6 % BDP. Razliko je mogoče pojasniti z razliko v projekcijah za javnofinančne odhodke. Komisija zlasti pričakuje, da bodo javnofinančni odhodki za socialne transferje in drugi odhodki manjši od napovedanih v programu stabilnosti.

               (12)Španija je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Španija sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali pa so jih spremljali izravnalni ukrepi.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,04 % BDP v letu 2020, 1,8 % BDP v letu 2021, 1,9 % BDP v letu 2022, 1,4 % BDP v letu 2023 in 0,1 % BDP v letu 2024. Financiranje iz mehanizma naj bi se skoraj v celoti porabilo v programskem obdobju, saj naj bi se približno 95 % nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, dodeljenih Španiji, porabilo v obdobju 2021–2023. Program navaja tudi možnost, da se pozneje zaprosi za posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost v višini 6,3 % BDP. To bi lahko podvojilo obseg španskega načrta za okrevanje in odpornost. Vendar proračunske projekcije programa stabilnosti ne vključujejo neposrednega učinka nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost na načrte odhodkov in prihodkov, ampak le posredni učinek na prihodke, povezan z višjo rastjo BDP. Pomladanska napoved Komisije ne vključuje v celoti nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, kot jih načrtuje Španija v svojih proračunskih projekcijah do leta 2022, in sicer zaradi različnih predpostavk o tem, kdaj bodo projekti v okviru španskega načrta za okrevanje in odpornost napredovali v fazo, v kateri bodo odhodki dejansko nastali, tako da bodo tudi začeli vplivati na rast BDP.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Španije za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 5,0 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 zmanjšal na 115,1 % BDP. Te projekcije so na splošno v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –0,5 % BDP
                  11
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,6 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe bodo predvidoma imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Fiskalne strukturne reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 4,0 % BDP v letu 2023 na 3,2 % BDP v letu 2024. Za primanjkljaj sektorja država se tako ne načrtuje, da se bo v obdobju, ki ga zajema program, znižal pod 3 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na +0,9 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,9 odstotne točke BDP. Prispevek nacionalno financiranih naložb bo predvidoma nevtralen
                  13
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 2,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Španije.

               (18)Delež dolga sektorja država naj bi se zmanjšal s 113,3 % BDP v letu 2023 na 112,1 % BDP v letu 2024. Zaradi visokega deleža dolga, ki naj bi se sčasoma zgolj postopno zniževal, se Španija glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga sooča z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (19)Smernice za fiskalno politiko glede na trenutno še vedno zelo visoko stopnjo negotovosti ostajajo večinoma kvalitativne, za srednjeročno obdobje pa bodo vključevale določen diferenciran količinsko opredeljen element. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Španije na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA ŠPANIJI, NAJ:

               1.v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko; ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 54).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf
                  .

                     (7)

                  UL
                   L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

                     (14)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Priloga s statističnimi podpornimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 517 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Madžarski priporočil
                  5
               , naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  6
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (4)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  7
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (5)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  8
               .

               (6)Madžarska je 30. aprila 2021 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj konvergenčni program za leto 2021.

               (7)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Madžarske znašal 8,1 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 80,4 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala –5,9 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 6,3 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Madžarska je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na približno 6,8 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Madžarske, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (8)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leti 2021 in 2022 previden. V konvergenčnem programu je napovedana realna rast BDP v višini 4,3 % v letu 2021 in 5,2 % v letu 2022, kar pomeni šibkejše okrevanje od pomladanske napovedi Komisije, večinoma zaradi počasnejšega pričakovanega okrevanja izvoza in zasebne potrošnje. Projekcije iz konvergenčnega programa glede stopnje rasti nominalnega BDP in glavnih davčnih osnov, vključno s sredstvi za zaposlene in zasebno potrošnjo, so nekoliko nižje od pomladanske napovedi Komisije iz leta 2021 in na splošno podobne za leto 2022.

               (9)Vlada v konvergenčnem programu za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država z 8,1 % BDP v letu 2020 na 7,5 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga zmanjšal na 79,9 % BDP. V skladu s programom je sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –5,1 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,0 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2021 predvideva nižja deleža primanjkljaja (6,8 %) in dolga (78,6 %) v letu 2021, kar odraža močnejšo gospodarsko rast in rast davčnih prihodkov.

               (10)Madžarska je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Zdi se, da nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso začasni ali jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Po obdobju, ki ga zajema napoved Komisije, je v letu 2023 preostali učinek teh nezačasnih ukrepov predhodno ocenjen na približno 2 % BDP in ga večinoma sestavljajo povišanje plač za zdravstvene delavce, postopna ponovna uvedba 13. mesečnega izplačila pokojnine in oprostitev plačila dohodnine za zaposlene, mlajše od 25 let.

               (11)V konvergenčnem programu za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,9 % BDP v letu 2021, 0,9 % BDP v letu 2022, 1,0 % BDP v letu 2023, 0,6 % BDP v letu 2024 in 0,4 % BDP v letu 2025. Proračunske projekcije iz pomladanske napovedi Komisije ne vključujejo teh nepovratnih sredstev v celoti, ker na presečni datum niso bile na voljo dovolj podrobne informacije o nacionalnem načrtu za okrevanje in odpornost. Namesto tega se v napovedi Komisije predpostavlja linearna absorpcija celotne dodelitve nepovratnih sredstev v celotni življenjski dobi mehanizma za okrevanje in odpornost, ki se začne v drugi polovici leta 2021 in konča leta 2026. Naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v napovedi Komisije torej znašajo 0,4 % BDP v letu 2021 in 0,8 % BDP v letu 2022.

               (12)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  9
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregatnih odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregatnih odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (13)V skladu s konvergenčnim programom Madžarske za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 5,9 % BDP, zlasti zaradi gospodarskega okrevanja. Delež dolga sektorja država naj bi se znižal na 79,3 % BDP. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2021 predvideva nižji primanjkljaj (4,5 %) in delež javnega dolga (77,1 %) zaradi večje gospodarske rasti in rasti davčnih prihodkov ter nižje osnove za primanjkljaj v letu 2021 v napovedi Komisije.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na +0,7 % BDP
                  10
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane javne naložbe naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  11
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 1,0 odstotne točke BDP.

               (14)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (15)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 3,9 % BDP v letu 2023 na 3,0 % BDP v letu 2024 in na 2,0 % BDP v letu 2025. Primanjkljaj sektorja država zato po načrtih v letu 2024 naj ne bi več presegel 3 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na +0,3 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 6,75 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Madžarske.

               (16)Delež dolga sektorja država naj bi se po pričakovanjih zmanjšal s 77,5 % BDP v letu 2023 na 75,7 % v letu 2024 in na 73,1 % v letu 2025. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Madžarska srednjeročno soočala s srednje visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (17)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše količinsko opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil konvergenčni program za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Madžarske na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA MADŽARSKI, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 107).

                     (6)

                  UL
                   L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (9)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (10)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (11)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 518 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Malti
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da naj fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               . Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Malte na splošno v skladu s priporočili glede fiskalne politike, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti. Vendar je menila, da nekateri ukrepi niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pripomogel k temu, da bodo javne finance v kratkoročnem obdobju ponovno dosegle ugodnejše položaje, ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Malta je 30. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Malte znašal 10,1 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 54,3 % BDP. Letno poslabšanje primarnega proračunskega salda je znašalo 10,6 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 5,7 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Malta je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 3,9 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Malte, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2021 previden, za leto 2022 pa optimističen. V programu stabilnosti je napovedano, da bo realni BDP leta 2021 zrasel za 3,8 %, leta 2022 pa poskočil na 6,8 %. Rast naj bi leta 2021 temeljila izključno na domačem povpraševanju, leta 2022 pa naj bi pozitivno prispeval tudi zunanji sektor. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021 je predpostavljena enakomernejša rast, in sicer naj bi BDP leta 2021 zrasel za 4,6 %, leta 2022 pa za 6,1 %.  Večino drugačnega profila Komisijine napovedi rasti je mogoče pojasniti z bolj optimističnimi obeti za zasebno in javno potrošnjo v letu 2021 ter bolj počasno rastjo naložb v letu 2022.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje povečanje primanjkljaja sektorja država z 10,1 % BDP v letu 2020 na 12,0 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga povečal na 65,0 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala 12,5 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 5,6 % ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (12)Malta je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost.  Ukrepi, ki jih je Malta sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so večinoma začasni ali jih spremljajo izravnalni ukrepi.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,3 % BDP v letu 2021, 0,8 % BDP v letu 2022, 0,6 % BDP v letu 2023, 0,3 % BDP v letu 2024 in 0,1 % BDP v letu 2025. Proračunske projekcije iz pomladanske napovedi Komisije ne vključujejo teh nepovratnih sredstev v celoti, ker na presečni datum niso bile na voljo dovolj podrobne informacije o nacionalnem načrtu za okrevanje in odpornost. Namesto tega se v napovedi Komisije predpostavlja poenostavljena in linearna vključitev odhodkov, financiranih iz mehanizma za okrevanje in odpornost.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost). Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Malte za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 5,6 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se povečal na 65,8 % BDP. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na 2,1 % BDP
                  11
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,8 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Fiskalne strukturne reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal s 3,9 % BDP v letu 2023 na 2,9 % BDP v letu 2024. Za primanjkljaj sektorja država se pričakuje, da v letu 2024 ne bo več presegal 3 % BDP.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 1,3 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se zmanjšal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP
                  13
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 5,50 %
                  14
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Malte.

               (18)Delež dolga sektorja država naj bi se zmanjšal s 66 % BDP v letu 2023 na 65,6 % BDP v letu 2024. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Malta srednjeročno soočala s srednjimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  15
               .

               (19)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Malte na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA MALTI, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 116).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf

                     (7)

                  UL
                   L 57, 18.2.2021, str. 17
                  .

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 1,1 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP.

                     (14)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (15)

                        Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.