               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.8.2017
            COM(2017) 448 final

            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sklenitvi Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi)

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Pod okriljem Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava (UNIDROIT), medvladne organizacije, ki so se ji pridružile vse države članice, sta bila novembra 2001 na diplomatski konferenci v Cape Townu v Južni Afriki sprejeta Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in Protokol v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo.

                  Sistem, sprejet v Cape Townu, ima prožno strukturo: sestavlja ga okvirna konvencija, ki določa pravna pravila, ki se uporabljajo za vse kategorije premične opreme, dopolnjujejo pa jo specifični protokoli, ki vsebujejo posebna pravila v zvezi s posameznimi vrstami opreme.

                  Konvencija vsebuje pravila za vzpostavitev in učinke mednarodnega zavarovanja (sporazum o jamstvu, sporazum o pridržku lastninske pravice ali sporazum o zakupu) v zvezi z nekaterimi kategorijami premične opreme, določenimi v protokolih, ki se nanašajo na naslednje kategorije: oprema za zrakoplove (osnovna konstrukcija zrakoplovov, motorji zrakoplovov in helikopterji), železniški vozni park in premoženje za vesoljske namene.

                  Konvencija se lahko s temi protokoli spremeni, če to zahtevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Iz tega izhaja, da protokol prevlada nad konvencijo, kar zadeva posamezno kategorijo premične opreme. Obveznosti držav v okviru konvencije se razlikujejo glede na protokol, h kateremu so te države pristopile. Konvencija se lahko uporablja za posamezno kategorijo premične opreme šele takrat, ko začne veljati zadevni protokol in samo za pogodbenice zadevnega protokola. Vendar je treba nato Konvencijo in protokol brati skupaj kot en sam pravni akt.

                  Kategorije rudarstvo, kmetijstvo in gradbeništvo so področja komercialne dejavnosti univerzalnega pomena, zlasti v državah v razvoju. Zato je bila od leta 2006 priprava Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (v nadaljnjem besedilu: protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi) vključena v delovni program Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava. Razloga, zakaj je Mednarodni inštitut za unifikacijo zasebnega prava predlagal, naj se kmetijska, gradbeniška in rudarska oprema vključijo v četrti protokol, sta dva. Prvič, to bi omogočilo podjetjem, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, gradbeništvom in rudarstvom, da pridobijo opremo, ki je v nasprotnem primeru ne bi mogla pridobiti, in s tem optimizirajo svojo dejavnost. Drugič, proizvajalcem opreme bi to omogočilo, da izvažajo na trge, ki brez takega protokola ne bi bili dostopni.

                  Upravni svet Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava je po pripravljalnem delu, vključno z več sestanki študijske skupine in posvetovanji z zasebno industrijo, na svojem 95. srečanju, ki je potekalo od 18. do 20. maja 2016, menil, da je osnutek besedila, ki ga je pripravila študijska skupina, dovolj izpopolnjen, da upravičuje sklic odbora vladnih strokovnjakov. Prvo srečanje odbora vladnih strokovnjakov je potekalo od 20. do 24. marca 2017 v Rimu.

                  Komisija, ki pri Mednarodnem inštitutu za unifikacijo zasebnega prava zastopa Evropsko unijo, ki ima status opazovalke, se je srečanja udeležila na podlagi usklajenega stališča, ki ga je sprejela delovna skupina Sveta za civilnopravne zadeve (splošna vprašanja) in je bilo opredeljeno v dokumentu Sveta št. 7083/17 EU RESTRICTED.

                  Drugo in po vsej verjetnosti zadnje srečanje odbora vladnih strokovnjakov bo potekalo od 2. do 6. oktobra 2017 v Rimu. Diplomatska konferenca za sprejetje protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi bo predvidoma potekala v drugi polovici leta 2018. Zato je priporočljivo, da se usklajeno stališče, ki ga je sprejela delovna skupina Sveta, potrdi z uradnimi pogajalskimi smernicami, s čimer se Komisiji omogoči, da bo zastopala interese EU tudi na prihodnji diplomatski konferenci.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  EU je že sprejela ukrepe v zvezi s Konvencijo iz Cape Towna, tako da je pristopila h konvenciji in protokolu o zrakoplovih k tej konvenciji leta 2009
                     1
                  , podpisala protokol o železnici istega leta
                     2
                   ter ga potrdila leta 2014
                     3
                  .

                  Med drugim v povezavi s protokolom o vesolju je Komisija, ki zastopa EU, na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je Svet sprejel 10. februarja 2004
                     4
                  , pozorno spremljala srečanja med petimi zasedanji odbora vladnih strokovnjakov v okviru Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava za sprejetje osnutka Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na premoženje za vesoljske namene, in sodelovala na diplomatski konferenci leta 2012, v okviru katere je bil sprejet protokol o vesolju.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  To priporočilo za pogajalske smernice je skladno s splošno politiko EU, tj. da se sprejmejo ukrepi za zagotovitev spoštovanja izključne zunanje pristojnosti EU v mednarodnem okviru, tako da se pristopi k mednarodnim konvencijam, ki vključujejo določbe v izključni zunanji pristojnosti EU, če to dovoljuje obstoj klavzule o organizaciji za regionalno gospodarsko povezovanje, ki tako kot v tem primeru organizacijam za regionalno gospodarsko povezovanje omogoča, da podpišejo ali ratificirajo mednarodni instrument, ali tako da se pooblastijo države članice EU, da to storijo v imenu Unije.

                  Ker je pravni red v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah dobro razvit, je to privedlo do ustrezne razširitve izključne pristojnosti EU na mednarodni ravni. V nekaterih primerih je s to izključno pristojnostjo zajet celoten instrument (npr. Haaška konvencija z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča in Haaška konvencija z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin); v drugih primerih je izključna pristojnost EU omejena na nekatere določbe instrumenta, kar privede do „mešanih sporazumov“, če se EU ne odloči izvrševati tudi deljene pristojnosti.

                  Konvencija iz Cape Towna in protokoli k tej konvenciji so mešani sporazumi: nekatere zadeve spadajo v izključno pristojnost EU, medtem ko so druge zadeve v pristojnosti držav članic, če se EU ne odloči izvrševati tudi deljene pristojnosti v zvezi s to konvencijo in protokoli k tej konvenciji. Na podlagi splošnih pravil, ki urejajo izključno pristojnost EU, lahko države članice ukrepajo v zadevah izključne pristojnosti le, če jih EU pooblasti, zato lahko podpišejo ali ratificirajo protokole šele, ko EU odobri podpis ali ratifikacijo in pristop.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Priporočilo za sklep Sveta o pogajalskih smernicah temelji na členih 81 ter 218(3) in (4) PDEU, ker je protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi mednarodni instrument. Pravosodno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah ureja člen 81 PDEU, zato je ta člen pravna podlaga pristojnosti EU na tem področju.

                  V skladu s členom 3(2) PDEU in sodno prakso Sodišča Evropske unije, zlasti Mnenjem 1/03 z dne 7. februarja 2006 o pristojnosti Unije za sklenitev nove Luganske konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ter Mnenjem 1/13 z dne 14. oktobra 2014 o izključni pristojnosti Unije v zvezi s sprejetjem pristopa tretje države h Konvenciji o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok, spadajo pogajanja in sklenitev nekaterih določb osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi v okviru Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava v obseg izključne zunanje pristojnosti EU, ker „lahko vpliva[jo] na skupna pravila ali spremeni[jo] njihovo področje uporabe“.

                  To vprašanje je bilo podrobno obravnavano v prejšnjih priporočilih Svetu glede pogajalskih smernic, ki so bile sprejete v zvezi s Konvencijo iz Cape Towna in tremi protokoli k tej konvenciji, zato v zvezi s tem ni potrebe po nadaljnjih razpravah. Ne glede na to je podrobna razlaga določb v okviru izključne pristojnosti EU navedena v nadaljevanju.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno.

               •Sorazmernost

                  Priporočene pogajalske smernice so podobne tistim, ki so bile sprejete za namene prejšnjih treh protokolov, in ne presegajo cilja, tj. zagotovitve, da se izključna zunanja pristojnost EU glede nekaterih določb protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi spoštuje in da se državam dovoli uporaba prava EU v medsebojnih odnosih.

                  Poleg tega sodelovanje EU pri pripravi protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi na podlagi teh pogajalskih smernic ne posega v vprašanje o tem, ali bi EU pristopila k prihodnjemu instrumentu. EU lahko popolnoma po lastni presoji sprejme tako odločitev v prihodnosti kot v primeru protokola o vesolju, v zvezi s katerim EU še ni sprejela nobene odločitve o podpisu ali ratifikaciji.

               •Izbira instrumenta

                  Ni relevantno.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               ••Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Odkar je Mednarodni inštitut za unifikacijo zasebnega prava sklical prvo srečanje vladnih strokovnjakov septembra 2016, so bile države članice redno obveščane, z njimi pa so bila opravljena tudi posvetovanja v okviru delovne skupine Sveta za civilnopravne zadeve (splošna vprašanja) o usklajenih mnenjih, ki bodo zastopana v zvezi s stališčem EU. Usklajeno stališče EU za prvo srečanje vladnih strokovnjakov je navedeno v zgoraj navedenem dokumentu Sveta 7083/17 EU RESTRICTED. Poleg tega so delegati držav članic prejeli informacije na kraju samem v Rimu med ad hoc usklajevalnim sestankom EU. Komisija je 29. maja 2017 poročala o izidu prvega zasedanja v okviru delovne skupine Sveta za civilnopravne zadeve (splošna vprašanja).

                  •
                        Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Komisija je črpala iz izkušenj, pridobljenih med pripravo pogajalskih smernic v zvezi s pogajanji o Konvenciji iz Cape Towna in protokolih k tej konvenciji. Vendar bi bilo treba omeniti, da so v okviru pripravljalnih del, izvedenih pred prvim srečanjem vladnih strokovnjakov marca 2017, posvetovanja z zasebno industrijo (med letoma 2010 in 2012) opravile Nemčija in Združene države Amerike, ki so na splošno izrazile interes in podporo za protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi.

                  Na 93. zasedanju upravnega sveta Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava leta 2014 je bilo dogovorjeno, da se skliče študijska skupina, ki ji bo zaupana priprava prvega osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi še pred 95. zasedanjem upravnega sveta. Študijsko skupino sestavljajo različni mednarodni strokovnjaki na področju prava zavarovanih poslov in se je od leta 2014 sestala štirikrat. Pred prvim srečanjem vladnih strokovnjakov je Mednarodni inštitut za unifikacijo zasebnega prava pozval svoje države članice in države, ki so pogodbenice Konvencije iz Cape Towna, da se udeležijo poldnevnega simpozija, ki je potekal 2. decembra 2016, in razpravljajo o ključnih vprašanjih tega projekta.

               •Ocena učinka

               Tako kot tri predhodna priporočila za pogajalske smernice, ki jih je sprejel Svet v zvezi s Konvencijo iz Cape Towna in protokolom o zrakoplovih, protokolom o železnici in protokolom o vesolju k tej konvenciji, tudi to priporočilo ni podprto z oceno učinka. V tej fazi se bo Svet odločal le o tem, ali bo EU sodelovala v zaključnih fazah pogajanj in ta odločitev ne bo posegala v vprašanje, ali bo EU podpisala in sklenila protokol ali ne.

               Manjše število določb, ki so v izključni pristojnosti EU in opisane v nadaljevanju, ni spornih, ker gre za ista pravila mednarodnega zasebnega prava, ki so vključena v konvencijo in prejšnje protokole k tej konvenciji, za katere se šteje, da bodo vplivali na pravni red EU (začasni ukrepi, določbe o insolventnosti, določbe o izbiri prava). Kar zadeva predhodne instrumente, so te določbe tudi klavzule o možnosti vključitve, kar pomeni, da se EU lahko odloči, da teh pravil ne bo uporabljala, zato da se bo ohranila uporaba pravnega reda EU med državami članicami, če se bo v poznejši fazi sprejela odločitev, da se protokol ratificira. Ta odločitev je bila sprejeta v času pristopa h Konvenciji iz Cape Towna in protokolu o zrakoplovih k tej konvenciji in v času odobritve protokola o železnici. Kot je navedeno zgoraj, ni bil sprejet še noben ukrep v zvezi s podpisom/ratifikacijo protokola o vesolju.

               Izključna pristojnost EU je omejena na določbe mednarodnega zasebnega prava; pravila materialnega prava iz protokola so v pristojnosti držav članic, če EU v zvezi s tem ne bo izvajala deljene pristojnosti. Zato ocena učinka o pravilih v izključni pristojnosti EU ne bi bila smiselna, saj Komisija nima možnosti izbire.

               Vendar pa, kot je bilo že omenjeno v zgoraj navedenem odstavku, so bila že izvedena intenzivna posvetovanja/predhodne študije v okviru Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava, preden se je delo na osnutku protokola štelo za dovolj izpopolnjeno za sklic prvega srečanja vladnih strokovnjakov.

               To delo je vključevalo tudi dokument o potencialnih gospodarskih ugodnostih na podlagi protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi, ki ga je pripravil direktor raziskav na Centru za ekonomsko analizo prava in je bil upravnemu svetu predstavljen na 92. zasedanju leta 2013. Na podlagi študije Centra za ekonomsko analizo prava je bilo ugotovljeno, da bi lahko Protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi spodbudil uporabo približno 2 bilijonov USD v obliki kmetijske, gradbeniške in rudarske opreme in povečal prodajo kmetijske, gradbeniške in rudarske opreme za 600 milijard USD v obdobju petih do sedmih let
                  5
               .

               •Temeljne pravice

                  Ni relevantno.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Ni relevantno.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  V skladu s splošno prakso bo Komisija redno obveščala države članice v okviru delovne skupine Sveta za civilnopravne zadeve (splošna vprašanja) o napredku pogajanj.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb priporočila

                  Pogajalske smernice, priporočene Svetu, so identične z usklajenim stališčem, ki je bilo sprejeto pred prvim srečanjem vladnih strokovnjakov. Prav tako so skoraj identične s tistimi smernicami, ki so bile sprejete za druge protokole, pri čemer se je upoštevalo dejstvo, da je besedilo protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi že stabilno in ne bi smelo biti predmet večjih sprememb na naslednjem srečanju. V vsakem primeru ni pričakovati nobenih sprememb v zvezi z določbami v izključni pristojnosti EU ali določbami v zvezi s splošnim interesom EU (klavzula o organizaciji za regionalno gospodarsko povezovanje, izjave).

                  1. Določbe v izključni pristojnosti EU

                  a) Začasni ukrepi in insolventnost

                  Vprašanja v okviru izključne pristojnosti EU niso sporna. Zelo so podobna ustreznim določbam protokolov o zrakoplovih, železnici in vesolju, pravzaprav so skoraj identična z njimi.

                  V pogajalskih smernicah za prejšnje protokole so bile posebej upoštevane določbe o pristojnosti, priznavanju, izvrševanju, začasnih ukrepih in ukrepih zavarovanja v obsegu, v katerem bi lahko vplivale na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

                  Poleg tega je v pogajalskih smernicah navedeno, da je treba zagotoviti njihovo skladnost z Uredbo (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti, kar zadeva določbe o pravnih sredstvih v zvezi z insolventnostjo in o pomoči v primeru insolventnosti.

                  Vključena je bila tudi pogajalska smernica o pristopu Evropske skupnosti (zdaj: Evropske unije) na podlagi klavzule o organizaciji za regionalno gospodarsko povezovanje.

                  Komisija meni, da trenutni osnutek protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi popolnoma spoštuje pravni red EU, kar zadeva začasne ukrepe (člen IX (Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi) iz osnutka protokola) in določbe o insolventnosti (člen X (Pravna sredstva v zvezi z insolventnostjo) in člen XI (Pomoč v primeru insolventnosti)).

                  Člen 55 Konvencije iz Cape Towna se nanaša na izjavo v zvezi z začasnimi ukrepi (možnostjo neuporabe člena 13 (Začasni ukrepi) in 43 (Pristojnost v skladu s členom 13(1)). Obe določbi bi lahko dejansko vplivali na uporabo člena 31 (Začasni ukrepi in ukrepi zavarovanja) Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: uredba Bruselj I).

                  Evropska skupnost je na diplomatski konferenci o Konvenciji iz Cape Towna novembra 2001 z namenom zaščite uporabe člena 31 uredbe Bruselj I dosegla, da bo popolna ali delna uporaba členov 13 in 43 konvencije odvisna od izjave.

                  Evropska skupnost je v času svojega pristopa h Konvenciji iz Cape Towna pripravila izjavo, ki navaja: „država članica, za katero je zavezujoča Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kadar ima dolžnik stalno prebivališče na ozemlju države članice Skupnosti, bo uporabljala člena 13 in 43 Konvencije iz Cape Towna za začasne ukrepe samo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 44/2001, kakor ga razlaga Sodišče Evropskih skupnosti v zvezi s členom 24 Bruseljske konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah“.

                  V pogajalskih smernicah v zvezi s protokoli o zrakoplovih, železnici in vesolju je bilo izrecno poudarjeno, da bi se moral člen 55 Konvencije iz Cape Towna še naprej uporabljati tudi za protokole.

                  Člen IX (Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi določa to možnost in je skoraj identičen z enakovrednimi členi iz protokolov o zrakoplovih, železnici in vesolju (členi X, VIII in XX).

                  Treba je opozoriti, da je po prenovitvi uredbe Bruselj I
                     6
                   člen 31 postal člen 35, vendar je besedilo tega člena ostalo enako.

                  Kar zadeva insolventnost, se je v pogajalskih smernicah za sprejeta protokola zahtevalo, da bi morale biti zadevne določbe neobvezne, ker vplivajo na uporabo Uredbe (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti.

                  Člen X (Pravna sredstva v zvezi z insolventnostjo) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi določa možnost vključitve in je skoraj identičen z enakovrednimi členi protokola o zrakoplovih (člen XI), protokola o železnici (člen IX) in protokola o vesolju (člen XXI). Tudi člen XI (Pomoč v primeru insolventnosti) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi določa možnost vključitve in je skoraj identičen z enakovrednimi členi protokola o zrakoplovih (člen XII), protokola o železnici (člen IX) in protokola o vesolju (člen XXII).

                  Tudi v tem primeru nedavna prenovitev uredbe o insolventnosti
                     7
                   ni spremenila vpliva določb o insolventnosti iz protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi na pravo EU.

                  b) Izbira prava

                  Člen VI trenutne različice osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi vsebuje določbe o izbiri prava s strani pogodbenic, ki bo urejalo njihove pogodbene pravice in obveznosti v celoti ali deloma.

                  V času sprejetja prejšnjih pogajalskih smernic še ni bilo evropske zakonodaje, ki bi veljala v zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, zato Svet Komisiji v zvezi s tem ni pripravil nobene posebne pogajalske smernice.

                  Medtem je bila 17. junija 2008 sprejeta Uredba (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (znana kot „Rim I“), ki se je začela uporabljati z dnem 17. decembra 2009
                     8
                  .

                  V odstavku 2 člena VI je navedenih veliko možnosti v zvezi z izbiro prava, to pa ni združljivo s sistemom, vzpostavljenim z Uredbo št. 593/2008; zato države članice EU tega člena ne bi smele uporabljati.

                  To je rešitev, ki jo je EU izbrala tudi za druge protokole.

                  Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o pristopu Evropske unije h Konvenciji iz Cape Towna in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, vsebuje izrecen sklic na izključno pristojnost Skupnosti v zvezi z nekaterimi zadevami, ki jih ureja protokol o zrakoplovih, in zlasti na uredbo Rim I. Zato je bil člen o izbiri prava iz protokola o zrakoplovih predmet specifične izjave, ki jo je pripravila Skupnost.

                  Na podoben način je bilo v zvezi s protokolom o železnici vprašanje izbire prava posebej preučeno v izjavi v skladu s členom XXII(2), ki se nanaša na pristojnost Evropske skupnosti v zadevah, ki jih ureja protokol o železnici. Točka 5 izjave navaja, da so države članice Evropske skupnosti v zvezi z zadevami, ki (med drugim) vplivajo na uredbo Rim I, prenesle svojo pristojnost na Skupnost.

                  V nasprotju s tem je člen VIII protokola o vesolju klavzula o izvzetju, kar pomeni, da se uporablja, razen če je njegova uporaba izrecno izključena z izjavo, ki jo je pripravila pogodbenica. Zato bi morala EU v času morebitnega podpisa ali ratifikacije ali odobritve protokola o vesolju sprejeti ustrezno izjavo.

                  Trenutna različica člena VI v osnutku protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi predstavlja klavzulo o možnosti vključitve, to pa bi bilo treba ohraniti tudi v končnem besedilu.

                  II. Končne določbe o interesu EU

                  Osnutek končnih določb (člen XXII (Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje)) vsebuje klavzulo o organizaciji za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je skoraj identična s tistimi iz člena 48 Konvencije iz Cape Towna, člena XXVII protokola o zrakoplovih, člena XXII protokola o železnici in člena XXXVII protokola o vesolju.

                  Ta člen regionalni organizaciji za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za zadeve znotraj področja uporabe protokola (tj. Evropski uniji) omogoča, da podpiše, sprejme in odobri protokol, kakor da bi bila pogodbenica, ali k njemu pristopi.

                  EU bi morala biti pozorna tudi na vstavljanje možnosti vključitve v zvezi z interesom EU v osnutek končnih določb (člen XXVI (Izjave v zvezi z nekaterimi določbami)). Določbe iz tega člena se zgledujejo po ustreznih pravilih iz protokolov o zrakoplovih, železnici in vesolju.

                  Nazadnje, trenutno besedilo določb v izključni pristojnosti EU ali v zvezi z interesom EU iz osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi ne vzbuja pomislekov. Komisija zato v skladu z usklajenim stališčem, sprejetim za prvo srečanje vladnih strokovnjakov marca 2017, predlaga, naj se te določbe ohranijo v sedanji obliki.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sklenitvi Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi)

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)
                     Evropska skupnost je h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, pristopila 29. aprila 2009.

               (2)
                     Evropska skupnost je Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, podpisala 10. decembra 2009.

               (3)
                     Evropska unija je Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, odobrila 18. decembra 2014.

               (4)
                     Pripravljalna dela v okviru Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava (UNIDROIT) za Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi), so v teku.

               (5)
                     Evropska unija ima izključno pristojnost v zvezi z nekaterimi zadevami, ki jih ureja osnutek protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi.

               (6)
                     Evropska unija bi morala sodelovati pri pogajanjih o takem instrumentu v zvezi z zadevami, ki spadajo v izključno pristojnost Unije.

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se  v zvezi z zadevami, ki spadajo v izključno pristojnost Unije, v imenu Unije pogaja o Protokolu h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokolu o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi).

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se izvedejo v posvetovanju s posebnim odborom, ki se imenuje na podlagi člena 218(4) Pogodbe.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        2009/370/ES: Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001, UL L 121, 15.5.2009, str. 3–7.

                     (2)

                        2009/940/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o podpisu Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, s strani Evropske skupnosti, UL L 331, 16.12.2009, str. 1–16.

                     (3)

                        2014/888/EU: Sklep Sveta z dne 4. decembra 2014 o odobritvi, v imenu Evropske unije, Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, UL L 353, 10.12.2014, str. 9–12.

                     (4)

                        5609/04 JUSTCIV 9 TRANS 35 OC 46 RESTREINT UE

                     (5)

                        Za več informacij o pripravljalnem delu o razvoju protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi glej:
                  http://www.unidroit.org/work-in-progress-studies/current-studies/mac-protocol

                     (6)

                        Uredba (EU) št. 1215/2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, UL L 351, 20.12.2012, str. 1–32.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti, UL L 141, 5.6.2015, str. 19–72.

                     (8)

                        Uredba (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I), UL L 177, 4.7.2008, str. 6–16.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.8.2017
            COM(2017) 448 final

            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sklenitvi Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi)

               PRILOGA […]

               Smernice za pogajanja o Protokolu h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo (protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi)

               1. Komisija bi morala do zaključka pogajanj zagotavljati, da je protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi skladen z določbami zakonodaje Evropske unije o pristojnosti, priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb. Če pri tem ne bi bila uspešna, bi Komisija morala zagotoviti, da bo protokol o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi vključeval eno ali več določb, ki bodo državam članicam omogočale, da bodo v medsebojnih odnosih lahko dajale prednost uporabi Uredbe (EU) št. 1215/2012 pred Konvencijo iz Cape Towna in protokolom o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi k tej konvenciji.

               Treba je zagotoviti, da se bo člen 55 Konvencije iz Cape Towna uporabljal za protokol, kakor se le-ta uporablja za premično opremo v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na kmetijsko, gradbeniško in rudarsko opremo.

               Za ta namen je treba zagotoviti, da se sedanja določba člena IX (Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi ohrani v protokolu, tako da bo ta člen neobvezen in bi se uporabljal samo na podlagi izjave pogodbenice.

               2. Treba je zagotoviti, da bodo členi protokola, ki se nanašajo na postopke v primeru insolventnosti, skladni z Uredbo (EU) št. 2015/848.

               Za ta namen je treba zagotoviti, da se sedanje določbe člena X (Pravna sredstva v zvezi z insolventnostjo) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi in člena XI (Pomoč v primeru insolventnosti) ohranijo v protokolu, tako da bosta ta člena neobvezna in bi se uporabljala samo na podlagi izjave pogodbenice.

               3. Treba je zagotoviti, da se sedanja določba člena VI (Izbira prava) osnutka protokola o kmetijski, gradbeniški in rudarski opremi ohrani v protokolu, tako da bo ta člen neobvezen in bi se uporabljal samo na podlagi izjave pogodbenice.

               4. Treba je zagotoviti, da se sedanja določba člena XXII (Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje) ohrani v protokolu, tako da bo lahko Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za zadeve znotraj področja uporabe protokola, podpisala, sprejela in odobrila protokol ali k protokolu pristopila, kakor da bi bila pogodbenica.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 24.11.2021
            COM(2021) 742 final

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            o ekonomski politiki euroobmočja
            {SWD(2021) 362 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               o ekonomski politiki euroobmočja

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Po zelo globoki recesiji leta 2020 gospodarstvo euroobmočja doživlja trdno in hitro okrevanje. Rast BDP v drugem četrtletju leta 2021 je presegla pričakovanja, po podatkih iz jesenske gospodarske napovedi iz leta 2021 pa naj bi se BDP euroobmočja v letu 2021 povečal za 5,0 %. Gospodarstvo euroobmočja naj bi v četrtem četrtletju leta 2021 ponovno doseglo raven BDP pred krizo. Do drugega četrtletja leta 2021 je sedem držav euroobmočja že doseglo raven BDP pred krizo. Letni BDP euroobmočja naj bi se v letu 2022 povečal za 4,3 %. Domače povpraševanje je glavno gonilo rasti BDP, povezano z omilitvijo omejitev po uvedbi cepljenja, postopnimi izboljšavami na trgih dela, črpanjem dodatnih prihrankov, ustvarjenih v obdobjih, ko so veljale omejitve gibanja, in močno rastjo naložb, ki je posledica ugodnih pogojev financiranja in podpore politike iz instrumenta NextGenerationEU. Države članice euroobmočja so v skladu s priporočili same in skupaj v okviru Euroskupine sprejele ukrepe za zagotovitev naravnanosti politike, ki podpira okrevanje po krizi zaradi COVID-19. V prihodnosti negotovost in tveganja ostajajo visoki, tudi kar zadeva razvoj pandemije v EU in zunaj nje.

               (2)Med letom je močna rast domačega povpraševanja naletela na omejitve na strani ponudbe, vključno s pomanjkanjem vhodnih komponent in motnjami v logistiki. Poleg tega je pomanjkanje delovne sile ter znanj in spretnosti v nekaterih sektorjih in državah članicah vse bolj zaskrbljujoče. Inflacija v euroobmočju po več letih zelo nizkih stopenj od začetka leta 2021 narašča, zlasti zaradi dviga cen energije in ozkih grl v dobavni verigi, kar kaže na to, da gre za prehoden pojav, povezan s procesom prilagoditve po zaprtju. Inflacija v euroobmočju je septembra 2021 dosegla najvišjo raven v zadnjem desetletju, in sicer 3,4 %.

               (3)Leta 2021 se je evropska strategija za okrevanje osredotočala na izvajanje instrumenta NextGenerationEU in njegovega največjega instrumenta, mehanizma za okrevanje in odpornost
                  3
               . Po pozitivnih ocenah Komisije je Svet do sredine novembra 2021 sprejel načrte za okrevanje in odpornost 22 držav članic, vključno z 18 državami euroobmočja. V naslednjih letih bo izvajanje reform in naložb v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost zelo pozitivno vplivalo na delovanje gospodarstev euroobmočja. Mehanizem bo glede na ključ, uporabljen za dodeljevanje sredstev, spodbujal navzgor usmerjeno ekonomsko in socialno konvergenco v vseh državah članicah euroobmočja. Poleg tega je okrepil zaupanje in prispeval k ohranjanju rasti in makrofinančne stabilnosti ter tako uravnotežil kombinacijo politik in dopolnil ukrepe Evropske centralne banke (ECB). Poleg podpore okrevanju je cilj mehanizma za okrevanje in odpornost strukturno preoblikovanje gospodarstev držav članic, predvsem za doseganje zelenega in digitalnega prehoda. Namen izvajanja usklajenih naložb in reform v okviru mehanizma je skupaj z uporabo kohezijskih skladov povečati odpornost euroobmočja na prihodnje pretrese in trajno povečati potencialni proizvod, podpreti zaposlovanje in obravnavati socialne izzive. Poleg tega bo dolg, denominiran v eurih, ki ga je izdala Unija za financiranje mehanizma, povečal globino in likvidnost evropskih kapitalskih trgov ter pripomogel h krepitvi eura kot mednarodne valute.

               (4)Izvajanje reform in naložb, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, bo omogočilo izplačilo sredstev iz mehanizma in učinkovito prispevalo k uresničevanju prednostnih nalog politike euroobmočja, vključno s priporočili Sveta o ekonomski politiki euroobmočja
                  4
               . To bo med drugim vključevalo krepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, podpiranje visokokakovostnih javnih naložb, ukrepe politike v podporo socialni koheziji ter pravičnemu zelenemu in digitalnemu prehodu. To bi moralo prispevati k zagotavljanju trajnostnega in vključujočega okrevanja, ohranjanju potenciala rasti in krepitvi odpornosti. To je v skladu z letnim pregledom trajnostne rasti in štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti, tj. okoljsko trajnostnostjo, produktivnostjo, pravičnostjo in makroekonomsko stabilnostjo
                  5
               .

               (5)Ekonomske politike, ki zagotavljajo ustrezno podporo in se medsebojno krepijo, so zagotovile učinkovito makroekonomsko stabilizacijo in omejile učinek na rezultate na trgu dela, zmanjšale tveganja za nastanek trajnih negativnih posledic in podprle hitro okrevanje gospodarstva. Skladna kombinacija denarnih in fiskalnih politik ter strukturnih reform in ukrepov za ohranjanje finančne stabilnosti bo še naprej bistvenega pomena za dobro delovanje euroobmočja, ob doslednem spoštovanju vlog držav članic in institucij v skladu s Pogodbo.

               (6)Cilji ukrepov denarne politike ECB so zagotoviti nemoteno delovanje različnih segmentov finančnega trga in ohranjati transmisijske kanale denarne politike nedotaknjene ter končno tudi zaščititi srednjeročno stabilnost cen. ECB je julija 2021 objavila novo strategijo denarne politike. Nova strategija določa simetrično ciljno stopnjo inflacije v srednjeročnem obdobju v višini 2 %. Svet ECB je tudi potrdil, da sklop obrestnih mer ECB ostaja njen glavni instrument denarne politike. Oktobra 2021 je ECB začela dveletno preiskovalno fazo o digitalnem euru. Uvedba digitalnega eura bi zahtevala posredovanje zakonodajalca Unije na podlagi člena 133 PDEU. Izdaja takšne digitalne valute centralne banke bi lahko med drugim zagotovila stalno oskrbo z javnimi sredstvi v digitalni obliki, podprla digitalizacijo evropskega gospodarstva in dejavno spodbujala inovacije na področju plačil malih vrednosti
                  6
               . Poleg tega bi prispevala h krepitvi mednarodne vloge eura in odprte strateške avtonomije Evrope.

               (7)Evropska komisija je 19. oktobra 2021 ponovno začela razpravo o pregledu ekonomskega upravljanja, da bi dosegla široko soglasje o tem, kako povečati učinkovitost in preglednost okvira, odpraviti makroekonomska neravnotežja in obravnavati fiskalne izzive na rasti in prehodu prijazen način, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19.

               (8)Javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju kot celoti naj bi v letu 2021 dosegel 7,1 % BDP, v letu 2022 pa naj bi se zmanjšal na 3,9 %. Fiskalna naravnanost euroobmočja, ki izhaja iz nacionalnih proračunov in proračuna EU, naj bi v letih 2021 in 2022 ostala spodbujevalna (1,75 % oziroma 1 % BDP). Leta 2022 bodo javne naložbe, financirane na nacionalni ravni in ravni EU, prispevale k spodbujevalni naravnanosti. Od novembra 2021 bo 18 nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost držav euroobmočja, ki jih je doslej odobril Svet, v obdobju do leta 2026 državam članicam euroobmočja zagotovilo obsežno finančno podporo v višini do 262 milijard EUR v obliki nepovratnih sredstev in 139 milijard EUR v obliki posojil. Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast je ključnega pomena za učinkovit odziv na krizo zaradi COVID-19, trajnostno okrevanje ter pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU). Splošna odstopna klavzula bo v letu 2022 ostala aktivna, v letu 2023 pa naj bi se deaktivirala. Z okrevanjem gospodarstva se fiskalna politika preusmerja od začasnih izrednih ukrepov k ciljno usmerjenim ukrepom za podporo okrevanju. Povečanje deleža javnega dolga (s 85,5 % BDP v letu 2019 na 100 % BDP v letu 2021) odraža skupne učinke zmanjšanja proizvodnje in potrebnega odziva politike na zelo velik pretres zaradi COVID-19. Ker pa so bili deleži dolga v nekaterih državah članicah euroobmočja visoki že pred pretresom, bo postopno, stalno in rasti prijazno zmanjševanje dolga cilj politike v velikem delu euroobmočja.

               (9)V zvezi s tem se zdi zlasti pomembno izboljšanje strukture javnih financ, vključno s spodbujanjem naložb, kakovostjo proračunskih ukrepov in zagotavljanjem dolgoročne vzdržnosti javnih financ, tudi zaradi podnebnih sprememb ter zelenega in digitalnega prehoda. S pripravo zelenega proračuna, pregledi porabe, dobro delujočimi shemami upravljanja javnih naložb in učinkovitimi okviri javnega naročanja se lahko ustvari fiskalni manevrski prostor za dodatne javne naložbe. Reforme za učinkovitejšo in pravičnejšo politiko prihodkov so po krizi zaradi COVID-19 postale še pomembnejše. Še vedno obstajajo možnosti, da bi davčni sistemi v euroobmočju postali bolj rasti in okolju prijazni, zlasti z zmanjšanjem davčnega primeža stroškov dela, ki je v večini držav članic euroobmočja še vedno visok. Z ukrepi, ki obravnavajo agresivno davčno načrtovanje, izogibanje davkom in davčne utaje, lahko davčni sistemi postanejo učinkovitejši in pravičnejši, hkrati pa podpirajo okrevanje in povečujejo prihodke iz davkov. Zaradi globalizacije je treba prilagoditi davčni okvir, da bo ustrezal vse bolj digitaliziranemu gospodarstvu. V okviru vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička je bil dosežen sporazum o reformi globalne obdavčitve, da se omeji škodljiva davčna konkurenca.

               (10)Hiter in odločen odziv politike na nacionalni ravni in ravni Unije, tudi prek instrumenta NextGenerationEU, je bil učinkovit pri blaženju učinka krize na gospodinjstva in podjetja. Zaradi tega usklajenega ukrepanja so se razlike povečevale manj, kot je bilo sprva pričakovano, dolgoročne negativne posledice pa so bile ublažene. Podpora politike, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in drugimi ukrepi za ohranjanje delovnih mest, je pomagala ohraniti aktivnost podjetij skozi celotno krizo ter je omejila rast stopnje brezposelnosti in zmanjšanje razpoložljivega dohodka. Čeprav so se stopnje insolventnosti povečevale, so v letu 2021 ostale omejene kljub postopni odpravi podpornih ukrepov. Tudi na trgih dela se kaže postopno izboljšanje, saj se je zaposlenost v drugem četrtletju leta 2021 vrnila na 72,2 %, v primerjavi z najvišjo vrednostjo pred COVID-19, ki je v zadnjem četrtletju leta 2019 znašala 72,9 %. Pospešeno uvajanje digitalne tehnologije med krizo bi lahko imelo pozitiven učinek na produktivnost, če se bo ohranilo skozi čas. Kljub temu je imela kriza zaradi COVID-19 znatne teritorialne, sektorske in distribucijske posledice, ki bodo zahtevale prerazporeditve znotraj držav in sektorjev ter med njimi, kar bo delavcem in podjetjem povzročilo znatne stroške prehoda.

               (11)Čeprav je stopnja stečajev do zdaj le zmerno narasla, imajo številna podjetja zaradi pandemije slabše bilance stanja, kar bi lahko omejilo njihovo zmožnost financiranja naložbenih projektov v bližnji prihodnosti in ogrozilo njihovo sposobnost odplačevanja. Med okrevanjem bi bilo treba podporo postopoma ukiniti in jo bolj ciljno usmeriti. Manjša uporaba dolžniških instrumentov bi omejila pogojne obveznosti in pomagala ohraniti naložbeno zmogljivost podjetij. Pravočasen umik podpornih ukrepov politike pomeni iskanje ravnotežja med podpiranjem naložb in zaposlovanja ter izogibanjem propadom podjetij, ki so sposobna preživeti, na eni strani, ne da bi ovirali urejen izstop nedonosnih podjetij v srednjeročnem obdobju na drugi strani. V zvezi s tem so ključnega pomena izboljšanje dostopa do financiranja za podjetja, krepitev bilanc stanja podjetij ter povečanje zmogljivosti in učinkovitosti insolvenčnih okvirov. Nacionalne ureditve v zvezi z insolventnostjo se v euroobmočju močno razlikujejo, zato bodo potrebni ukrepi za povečanje zmogljivosti, ki bodo omogočili učinkovit upravni in pravosodni sistem. Izboljšanje insolvenčnih okvirov lahko prispeva tudi k izboljšanim bilancam stanja v bančnem sektorju, kar pozitivno vpliva na ponudbo kreditov. Direktivo o prestrukturiranju in insolventnosti
                  7
               , katere namen je v državah članicah uvesti minimalne standarde glede preventivnega prestrukturiranja in odpusta dolgov za podjetnike, bo treba prenesti v nacionalno zakonodajo do 17. julija 2022. Poleg tega je povezovanje kapitalskih trgov EU ključnega pomena za zagotavljanje alternativnih virov financiranja podjetjem, ki dopolnjujejo bančna posojila. Z napredkom glede unije kapitalskih trgov
                  8
                se lahko izboljša dostop do financiranja za podjetja v euroobmočju, spodbudijo dolgoročne naložbe v zelene, nove tehnologije in infrastrukturo, spodbudijo naložbe lastniškega kapitala in odpravijo čezmejne ovire za naložbe, vključno z uskladitvijo nekaterih vidikov materialnega prava o postopkih v primeru insolventnosti.

               (12)Čeprav zaposlovanje hitro okreva, bodo kriza in močna prizadevanja za okolju prijaznejše gospodarstvo trajno vplivali na nekatere sektorje, posebne kategorije delavcev in regije. Nova delovna mesta se lahko razlikujejo od delovnih mest, ki so bila izgubljena zaradi krize. Zastoji v dobavni verigi lahko upočasnijo ponovno rast zaposlovanja v nekaterih sektorjih. Ukrepi politike, ki olajšujejo prehode med zaposlitvami in ponovno vključevanje na trg dela, bodo zato ključni za podporo prilagajanju in blaženje socialnih učinkov, zlasti ob upoštevanju dvojnega prehoda. Komisija je predložila priporočilo o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju po krizi zaradi COVID-19
                  9
               , v katerem države članice poziva, naj razvijejo usklajene svežnje politik, ki združujejo ukrepe za premostitev pomanjkanja znanj in spretnosti ter se posameznikom pomagajo uspešno znajti v zelenem in digitalnem prehodu. Ti svežnji bi bili sestavljeni iz treh delov: (i) časovno omejenih in dobro zasnovanih spodbud za zaposlovanje in prehode med zaposlitvami ter podpore podjetništvu, (ii) priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, povezanih s potrebami trga dela in (iii) okrepljene podpore zavodov za zaposlovanje. Hkrati je socialna zaščita v euroobmočju po zdravstveni in gospodarski krizi ter za zagotavljanje pravičnega dvojnega prehoda še naprej ključnega pomena za povezanost tega območja. Evropski steber socialnih pravic
                  10
                ostaja vodilo za ukrepe na področju zaposlovanja, znanj in spretnosti ter socialne politike, ki spodbujajo navzgor usmerjeno ekonomsko in socialno konvergenco ter boljše delovne in življenjske pogoje v državah članicah. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, sprejet marca 2021, določa tri krovne cilje EU glede (i) zaposlovanja, (ii) izobraževanja odraslih in (iii) zmanjšanja revščine do leta 2030
                  11
               , h katerim bodo prispevali ukrepi politike, priporočeni v nadaljevanju. Voditelji EU so te cilje pozdravili na socialnem vrhu v Portu 8. maja 2021 in na zasedanju Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

               (13)Države članice so s finančno in politično podporo mehanizma za okrevanje in odpornost oblikovale ambiciozne načrte reform in naložb. Izboljšanje kakovosti institucij, zlasti s krepitvijo upravne zmogljivosti, bo ključnega pomena za zagotovitev hitrega črpanja s tem povezanih sredstev, ob hkratnem preprečevanju podvajanja in poseganja v druge instrumente EU. Države članice lahko okvirne pogoje za zasebne naložbe izboljšajo z izboljšanjem poslovnega okolja. Ohranjanje in krepitev odpornosti dobavne verige na enotnem trgu z odkrivanjem in odpravljanjem pomanjkanja in ozkih grl v oskrbi bo skupaj z odprtimi trgi, konvergenco standardov, večjo diverzifikacijo, krožnostjo in učinkovito rabo virov ključnega pomena za zagotovitev nemotenega delovanja enotnega trga. Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2021 z dne 13. julija 2021, ki poziva k nadaljnjemu povezovanju enotnega trga blaga in storitev, vključno z enotnim digitalnim trgom, z odpravo nepotrebnih omejitev, izboljšanjem nadzora trga in zagotavljanjem zadostne upravne zmogljivosti, ostaja relevantno.

               (14)Zaradi predhodnih reform je bančni sektor ob spoprijemanju z resnimi gospodarskimi težavami pokazal splošno odpornost. Obsežna podpora politike na najnižji točki krize in trdno okrevanje v letu 2021 sta doslej zmanjševala zaskrbljenost glede šibkejših bilanc stanja podjetij. Kljub temu bi se kakovost sredstev bank v euroobmočju utegnila nekoliko poslabšati. Pravočasno spremljanje tveganj, proaktivno sodelovanje z dolžniki in aktivno upravljanje nedonosnih posojil so pomembni za ohranitev sposobnosti bank za financiranje okrevanja gospodarstva.

               (15)Gospodarska velikost in povezanost euroobmočja ter ukrepi, sprejeti za odziv na krizo, so bili med krizo zaradi COVID-19 stabilizacijski dejavniki po vsem svetu. Glede na medsebojno povezanost gospodarstev bodo morale države članice euroobmočja v prihodnjih letih izvesti dogovorjene naložbe in reforme, da bodo iz krize izšle močnejše, hkrati pa še poglobiti institucionalno ureditev euroobmočja, da se poveča njegova odpornost na prihodnje pretrese in okrepi položaj na mednarodnem prizorišču. Gospodarska in finančna gibanja v naprednih tržnih gospodarstvih in tržnih gospodarstvih v vzponu imajo prek številnih kanalov neposredne učinke na euroobmočje, vključno s politiko zdravja in cepljenja, denarno politiko, finančnimi tokovi, svetovnimi vrednostnimi verigami in trgovino. Omejitve v svetovnih dobavnih verigah, ki so se pojavile z okrevanjem, dodatno dokazujejo vse večjo povezanost svetovnega gospodarstva. Medtem se je presežek na tekočem računu euroobmočja še naprej postopno zmanjševal in se je približal ravni, na katero kažejo temeljni kazalniki. Krepitev mednarodne vloge eura, ki je v zadnjih letih ostala na splošno stabilna, vključno z razvojem digitalnega eura, bi lahko okrepila gospodarsko in finančno avtonomijo euroobmočja in Unije ter izboljšala svetovno finančno stabilnost.

               (16)Poglabljanje EMU ostaja bistvenega pomena. Bančna unija in unija kapitalskih trgov sta projekta, ki se medsebojno krepita in spodbujata rast, zaščito finančne stabilnosti ter podporo pravi ekonomski in monetarni uniji. Zapolnjevanje preostalih vrzeli bi dodatno povečalo stabilnost in odpornost euroobmočja, pripomoglo k razcvetu gospodarstev euroobmočja in okrepilo mednarodno vlogo eura. Dokončanje bančne unije ostaja bistvenega pomena skupaj s pravočasno ratifikacijo sporazuma o spremembi Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost in z unijo kapitalskih trgov. S tem se bo podprl tudi zeleni in digitalni prehod, ki zahteva pomembne naložbe. Vrh držav euroobmočja 25. junija 2021 je ponovno poudaril zavezanost k dokončanju bančne unije in pozval Euroskupino (v vključujoči sestavi), naj se nemudoma in soglasno dogovori o postopnem in časovno omejenem delovnem načrtu za vse nerešene elemente. Pozval je tudi k hitremu izvajanju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov v skladu s prednostnimi nalogami iz sklepov Sveta z dne 3. decembra 2020. Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja za leto 2021 z dne 13. julija 2021, v katerem poziva k dokončanju EMU in krepitvi mednarodne vloge eura, ostaja relevantno –

               PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2022–2023 vsaka posebej, med drugim z izvajanjem svojih načrtov za okrevanje in odpornost, in skupaj v okviru Euroskupine, ukrepajo tako, da:

               1.nadaljujejo z uporabo in usklajevanjem nacionalnih fiskalnih politik v državah članicah za učinkovito podporo trajnostnemu in vključujočemu okrevanju. Ohranjajo zmerno spodbujevalno fiskalno naravnanost v letu 2022 v celotnem euroobmočju, ob upoštevanju nacionalnih proračunov in financiranja, ki ga zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost. Postopno preusmerjajo fiskalne ukrepe v naložbe, ki spodbujajo trajnostno in vključujoče okrevanje, skladno z zelenim in digitalnim prehodom, pri čemer se posebna pozornost nameni kakovosti proračunskih ukrepov. Ohranjajo prožnost fiskalne politike, da se bo mogoče odzvati, če se bodo tveganja zaradi pandemije ponovila. Prilagajajo fiskalne politike z upoštevanjem stanja okrevanja, vzdržnosti javnih financ ter potrebe po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ko bodo gospodarske razmere to omogočale, izvajajo fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               2.Spodbujajo politike, ki obravnavajo agresivno davčno načrtovanje, davčne utaje in izogibanje davkom, da se zagotovijo pravični in učinkoviti davčni sistemi. Si prizadevajo za omejitev škodljive davčne konkurence, tudi z izvajanjem globalne rešitve, ki temelji na soglasju, za obravnavanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije in globalizacije gospodarstva. Zmanjšajo davčni primež stroškov dela in spodbujajo prehod z obdavčitve dela na davke, ki so manj izkrivljajoči. Z nujnih ukrepov preidejo na ukrepe za okrevanje na trgih dela z zagotavljanjem učinkovitih aktivnih politik trga dela, ki: (i) podpirajo prehajanje med zaposlitvami, zlasti v zeleno in digitalno gospodarstvo, (ii) združujejo ukrepe, ki odpravljajo pomanjkanje znanj in spretnosti, krepijo izpopolnjevanje in preusposabljanje, zagotavljajo ciljno usmerjene spodbude za zaposlovanje in (iii) krepijo zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje za odpravljanje neusklajenosti na trgu dela. Krepijo vključujoče in kakovostne sisteme izobraževanja in usposabljanja. Spodbujajo vključevanje ranljivih skupin, zlasti mladih in žensk, na trg dela, zagotavljajo ustrezne delovne pogoje in obravnavajo segmentacijo trga dela, razvijajo in po potrebi prilagajajo sisteme socialne zaščite za obravnavanje izzivov, ki se pojavljajo po krizi zaradi COVID-19. Zagotavljajo dejansko vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik ter krepijo socialni dialog in kolektivna pogajanja. Zagotavljajo izmenjavo dobrih praks na trgu dela in socialne politike, ki povečujejo ekonomsko in socialno odpornost, ter približevanje tem praksam.

               3.Spremljajo učinkovitost svežnjev podpore politikam za podjetja, se usmerijo na bolj ciljno usmerjeno podporo za solventnost podjetij, sposobnih preživetja, ki so se med pandemijo znašla v težavah, in v večji meri uporabljajo instrumente lastniškega kapitala. Sprejmejo ukrepe za povečanje zmogljivosti insolvenčnih okvirov za učinkovito in pravočasno obravnavanje stečajev in prestrukturiranja dolga, čim bolj povečajo ohranjanje vrednosti ter spodbujajo učinkovito razporejanje kapitala in čezmejnih naložb. Napredujejo pri poglabljanju unije kapitalskih trgov, vključno s hitrim dogovorom o zakonodajnih predlogih Komisije za podporo financiranju gospodarstva in povečanje naložbenih priložnosti za podjetja in posameznike ter odpravo čezmejnih ovir za naložbe na enotnem trgu.

               4.Še naprej krepijo nacionalne institucionalne okvire in izvajajo reforme za odpravo ozkih grl za naložbe in prerazporeditev kapitala ter zagotavljajo učinkovito in pravočasno uporabo sredstev Unije. Zmanjšajo upravno breme za podjetja in izboljšajo poslovno okolje. Okrepijo učinkovitost in stopnjo digitalizacije javne uprave. Izboljšajo upravljanje javnih financ, tudi s pripravo zelenega proračuna in učinkovitimi okviri za upravljanje javnih naložb, ter uporabljajo preglede porabe za izboljšanje strukture javnih financ, zlasti kakovosti javnih naložb, naložb v ljudi ter znanja in spretnosti, ter za boljše usmerjanje javnofinančnih odhodkov na potrebe za okrevanje in odpornost.

               5.Zagotavljajo makrofinančno stabilnost in ohranjajo kanale kreditiranja za gospodarstvo ter še naprej obravnavajo nedonosna posojila, med drugim s spremljanjem kakovosti sredstev, pravočasnim in proaktivnim sodelovanjem z dolžniki v težavah (zlasti tistimi, ki so sposobni preživetja) in nadaljnjim razvojem sekundarnih trgov za nedonosna posojila. Nadaljujejo delo v zvezi z dokončanjem bančne unije s postopnim in časovno omejenim delovnim načrtom ter krepitvijo mednarodne vloge eura. Še naprej podpirajo raziskovalno delo v zvezi z morebitno uvedbo digitalnega eura.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

                     (4)

                        Priporočilo Sveta z dne 13 julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja, UL C 283, 15.7.2021, str. 1.

                     (5)

                        Letni pregled trajnostne rasti 2022, COM(2021) 740.

                     (6)

                        Glej poročilo ECB „Report on a digital euro“ iz oktobra 2020, na voljo na
                  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.pdf
                  .

                     (7)

                        Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov glede prestrukturiranja, insolventnosti in odpusta dolgov ter o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o prestrukturiranju in insolventnosti) (UL L 172, 26.6.2019, str. 18).

                     (8)

                        Voditelji EU so na vrhu držav euroobmočja 25. junija 2021 poudarili svojo politično podporo uniji kapitalskih trgov in pozvali k hitremu izvajanju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov.

                     (9)

                        Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (UL L 80, 8.3.2021, str. 1).

                     (10)

                        Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

                     (11)

                        EU se je zavezala k naslednjim krovnim ciljem EU do leta 2030: vsaj 78 % prebivalstva, starega od 20 do 64 let, bi moralo biti zaposlenega; vsaj 60 % ljudi, starih od 25 do 64 let, bi moralo vsako leto sodelovati v učnih dejavnostih; število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, pa bi se moralo v primerjavi z letom 2019 zmanjšati za vsaj 15 milijonov.