               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 505 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

               (2)Poročilo o državi za Nemčijo
                  3
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visok presežek na tekočem računu zlasti odraža omejene naložbe glede na prihranke in je pomemben tudi čezmejno.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  7
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nemčija je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Nemčiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Nemčija je 20. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Nemčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

               (12)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,4 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,25 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,8 % BDP v letu 2019 povečal na 75,25 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (13)Nemčija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 7,2 % BDP. Ukrepi vključujejo likvidnostno podporo podjetjem, ciljno usmerjeno pomoč v obliki nepovratnih sredstev in posojil za mala podjetja in samozaposlene ter lažji dostop do shem skrajšanega delovnega časa za ohranitev delovnih mest. Poleg tega je Nemčija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 24,9 % BDP. Te ukrepe sestavljajo jamstva za posojila, ki jih v glavnem zagotavljata razvojna banka v državni lasti KfW in novi sklad za ekonomsko stabilizacijo, ki je bil ustanovljen v odziv na pandemijo COVID-19. V nasprotju s programom stabilnosti za leto 2020 se odlogi plačila davka in proračunska nadomestila za znižanje davčnih prihodkov zaradi upada gospodarske rasti v ocenah Komisije ne obravnavajo kot diskrecijski ukrepi s proračunskim učinkom. Ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Nemčije v letu 2020 znašal –7,0 % BDP, v letu 2021 pa –1,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 75,6 % BDP v letu 2020 in 71,8 % v letu 2021.

               (15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nemčija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (16)V Nemčiji je bila prva okužba zabeležena 27. januarja 2020, število primerov COVID-19 pa se je marca 2020 začelo eksponentno povečevati. Nemški organi so se nato odzvali z ukrepi za omejitev izhoda, da bi zajezili širjenja virusa, na primer z zaprtjem vseh trgovin z nenujnim blagom, restavracij, zabaviščnih kompleksov, kulturnih ustanov, športnih objektov, šol in univerz. Prepovedano je bilo kakršno koli zbiranje več kot dveh oseb, ljudje pa so bili pozvani, naj čim bolj omejijo socialne stike. Ukrepi za omejitev izhoda niso izrecno veljali za proizvodnjo, vendar so bile glavne tovarne zaradi motene zunanje trgovine in upada povpraševanja več tednov zaprte. Gospodarski obeti so se zelo poslabšali, pri čemer naj bi se glede na pomladansko napoved Komisije BDP v letu 2020 zmanjšal za 6,5 %. Čeprav razširitev sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit) pomaga podjetjem, da obdržijo delavce, se povišanje brezposelnosti zdi neizogibno. Glede na napoved naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 4 %, v letu 2021 pa znižala na 3,5 %.

               (17)Nemška vlada se je hitro odzvala in sprejela daljnosežne ukrepe za ublažitev gospodarskih posledic. Pomoč v višini do 50 milijard EUR se zagotavlja v obliki takojšnje pomoči (neposredna nepovratna sredstva) za mala podjetja, samozaposlene in samostojne delavce. S pomočjo novega sklada za ekonomsko stabilizacijo in razvojne banke KfW je vlada povečala obseg in dostop do posojil za podjetja različnih velikosti, ki pokrivajo od 80 % do 90 % (v nekaterih posebnih primerih pa tudi do 100 %) kreditnega tveganja banke upnice, pri čemer so bila v ta namen zagotovljena javna jamstva v vrednosti vsaj 822 milijard EUR (24 % BDP). Sklad za finančno stabilizacijo lahko podpira tudi velika podjetja, in sicer tako, da začasno zagotavlja dodaten lastniški kapital. Za večjo likvidnost podjetij so bile sprejete prilagoditve za odlog plačila davkov, predplačila in kazni. Pravila o insolventnosti so bila spremenjena, da bi se izognili tehničnim postopkom v primeru insolventnosti. Posamezne dežele (Länder) dopolnjujejo zvezne ukrepe z lastnimi podpornimi programi. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Kriza zaradi COVID-19 bo verjetno še naprej izvajala pritisk na že tako nizko dobičkonosnost nemškega bančnega sektorja. Zato se zdi upravičeno dodatno znižati stroške, da bi lahko nemške banke povečale dobičkonosnost ter sprostile sredstva za naložbe v informacijsko tehnologijo in organsko ustvarjanje kapitala. V zvezi s tem bi bila v pomoč tudi nadaljnja konsolidacija.

               (18)Po dobrih rezultatih na začetku leta so se razmere na trgu dela zaradi pandemije COVID-19 in s tem povezanih ukrepov za omejitev izhoda poslabšale. Da bi vlada ublažila zaposlitvene in socialne učinke krize, je zagotovila znatno podporo v okviru sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit). Omilila je pogoje za dostop do sheme, jo retroaktivno razširila na delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in povečala podporo v okviru nje. To pomaga ohraniti delovna mesta in zaščititi dohodke gospodinjstev. Delodajalci prejemajo finančno pomoč v smislu, da jim ni treba plačevati prispevkov za socialno varnost za izgubljeni delovni čas. Lažji dostop do minimalne dohodkovne podpore (na podlagi zvezka II nemškega zakonika o socialni varnosti (Sozialgesetzbuch/SGB)) pomaga pri izgubi dohodka. Družine z nizkimi dohodki prejemajo podporo v obliki lažjega dostopa do otroških dodatkov in minimalnega dohodka. Poleg tega so najemniki, ki se soočajo z izgubo dohodka, začasno zaščiteni pred prisilno izselitvijo. Čeprav se je Nemčija dobro odrezala pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, lahko vrzeli v pokritosti, če ne bodo odpravljene, v trenutni krizi privedejo do znižanja dohodka za ranljive skupine.

               (19)Nemčija je pri reševanju zdravstvenih posledic izkoristila svoj univerzalni zdravstveni sistem, ki zagotavlja dostop do visokokakovostne oskrbe, pri čemer je uspela hitro povečati njegove zmogljivosti za testiranje in intenzivno nego. Vendar trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da je treba stalno krepiti odpornost zdravstvenega sistema. Razpoložljivost medicinskih sester in privlačnost tega poklica sta še vedno problematični. Kljub razmeroma velikemu številu medicinskih sester na prebivalca bolnišnice vse pogosteje poročajo o nezapolnjenih delovnih mestih za medicinske sestre. Usklajevanje med ponudniki zdravstvenih storitev pri primarnem zdravstvenem varstvu in bolnišnični oskrbi ter med zdravstvenim in socialnim varstvom bi bilo mogoče izboljšati in podpreti tudi z digitalnimi orodji. Infrastruktura za e-zdravje se pospešeno uvaja, vendar je uporaba spletnih zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, e-receptov ter izmenjave zdravstvenih podatkov še vedno precej pod povprečjem EU. Nov zakon, ki je bil sprejet marca 2020, prispeva k ublažitvi gospodarskih posledic COVID-19 predvsem za bolnišnice in zasebne zdravnike. Kljub temu bo treba zagotoviti dolgoročno financiranje zdravstvenih ustanov, da se ohrani oskrba na vseh področjih, saj so se finančni prihodki ustanov v zdravstvenem sektorju zmanjšali zaradi preložitve nenujnih operacij, razpoložljiva sredstva pa se uporabljajo za nakup prednostnih testov in opreme. Nemčija lahko zaradi svoje močne raziskovalne baze sodeluje pri posebnih raziskovalnih in inovacijskih ukrepih za odziv na krizo zaradi COVID-19, vključno z razvojem cepiv in terapevtskega zdravljenja ter razvojem raziskovalnega omrežja za povezovanje in krepitev raziskovalnih dejavnosti nemških medicinskih fakultet, ter zagotavlja podporo koaliciji za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije.

               (20)Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe. Javne in zasebne naložbe so se v letu 2019 še naprej močno povečevale, vendar so zaostajale za naložbenimi potrebami. Na občinski ravni so javne naložbe so pod nadomestitveno stopnjo, pri čemer so zaostanki pri naložbah še vedno visoki in znašajo 4 % BDP, naložbe pa še naprej ovirajo omejitve zmogljivosti in načrtovanja. Prednost bi se lahko dala že načrtovanim naložbam v zelene tehnologije in energijo, kot so na primer projekti na področju prenove stavb in obnovljivih virov energije. Kljub nedavnim pobudam je doseganje kratkoročnih in dolgoročnih ciljev glede razogljičenja ter ciljev glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 še naprej izziv. To velja tudi za okoljske cilje in cilje glede energijske učinkovitosti, saj cenovne spodbude, zlasti ker nizke cene nafte, ki so posledica trenutne krize zaradi COVID-19, odvračajo od podnebju in okolju prijaznega ravnanja. Za preobrazbo Nemčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, infrastruktura za električno energijo, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in trajnostni promet. Poleg tega je nemški zvezni revizijski urad kritiziral stroškovno učinkovitost ukrepov, povezanih s prehodom na zeleno energijo. Da bi se izkoristile prednosti popolnoma integriranega sistema trajnostne energije in usklajenih cenovnih signalov, so potrebna večja prizadevanja in trajne naložbe v energetska omrežja. Čista mobilnost se lahko spodbuja z ustreznimi regulativnimi ukrepi ter večjimi in hitrejšimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo in rešitve za čisto mobilnost. Dodatne naložbe v raziskave in razvoj so bistvene za spodbujanje okrevanja ter prehoda na bolj trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Odhodki za izobraževanje in raziskave so leta 2018 ostali pri 9,1 % BDP in tako niso dosegli nacionalnega cilja v višini 10 % BDP. Zasebne naložbe v raziskave in razvoj so vse bolj skoncentrirane v velikih podjetjih. Ponudba stanovanj je kljub ukrepom politike še vedno precej pod letnim ciljem, da se v obdobju 2017–2021 zgradi 375 000 novih stanovanj. S politikami, ki spodbujajo naložbe v nova stanovanja, bi se odpravilo to neravnotežje in izboljšala cenovna dostopnost stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Nemčiji lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi. To bi Nemčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (21)Sodobna digitalna infrastruktura in digitalne storitve so v času omejene mobilnosti bistvenega pomena. Naložbe v digitalno infrastrukturo in javne storitve lahko podprejo okrevanje gospodarstva in pripomorejo k zmanjšanju še vedno velike vrzeli v pokritosti z zelo visokozmogljivimi omrežji med Nemčijo in drugimi državami. V Nemčiji je ta pokritost v letu 2019 znašala 32,7 % (povprečje EU: 44 %), medtem ko je pokritost z optičnimi priključki znašala 10,5 %, kar je precej pod povprečjem EU, ki znaša 33,5 %. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila pomen povezanih digitalnih storitev. Vrzeli v povezljivosti so glavna ovira za naložbe v digitalizacijo, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), ki še vedno prepočasi uvajajo digitalne tehnologije. Na področju digitalnih javnih storitev je Nemčija kljub izboljšanju teh storitev za podjetja še vedno premalo uspešna v primerjavi z drugimi državami članicami. Spletna interakcija med javnimi organi in širšo javnostjo je zelo šibka. Izvajanje zakona o spletnem dostopu napreduje počasi, pri čemer bo težko do leta 2022 doseči cilj glede digitalizacije vseh 575 storitev. Za znatno izboljšanje digitalne javne uprave bi morali zakon izvajati vsi udeleženi javni organi, tj. zvezni, državni in lokalni.

               (22)Pomembno je, da je regulativno in upravno breme pri izvajanju podpornih in drugih ukrepov majhno. Z ohranjanjem minimalnega upravnega bremena pri dostopu do podpornih ukrepov bi se moralo zagotoviti, da manjša podjetja od posrednikov prejmejo enako podporo kot večja podjetja. Z zmanjšanjem upravnega bremena tudi pri drugih ukrepih, na primer z uporabo prožnosti za nebistvene birokratske postopke, se lahko zagotovi dodatna pomoč za MSP.

               (23)Tehnološki napredek je povzročal spremembe trga dela že pred krizo zaradi COVID-19, pri čemer je bilo potrebnih več sredstev za izobraževanje, vključno z usposabljanjem, preusposabljanjem ter izboljšanjem digitalnih spretnosti in znanj. S krizo zaradi COVID-19 se je ta potreba še povečala, zlasti kar zadeva delavce, ki so zaposleni v sektorjih, na katere bi lahko omejevanje socialnih stikov vplivalo dalj časa, ali tiste, za katere obstaja nevarnost, da postanejo brezposelni. Nenaden prehod na bolj digitalizirano družbo in izobraževanje na domu je lahko poseben izziv za ranljive učence, dijake in študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev in podpore. To vključuje tudi učence, dijake in študente invalide. Posebno pozornost je treba nameniti temu, da vsi učenci, dijaki in študenti pridobijo ključna znanja in spretnosti, ki so določeni v učnem načrtu, ter da zaradi večmesečnih motenj zaradi COVID-19 ne bodo dolgoročno prikrajšani. Že obstoječe neenakosti pri osnovnih znanjih in spretnostih, ki so povezane z družbeno-ekonomskim in migrantskim ozadjem, se lahko še povečajo. Kriza je izpostavila pomen nadaljnjega razvoja izobraževalnega sistema za spodbujanje pametnega in vključujočega okrevanja ter za napredek pri zelenem in digitalnem prehodu.

               (24)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (25)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Nemčija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (26)Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic COVID-19. Nemčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in ob upoštevanju političnih smernic Euroskupine poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje in usklajene s politikami drugih držav članic euroobmočja.

               (27)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (28)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (29)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Letošnja priporočila upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se dovoli prilagoditev neravnotežij. Priporočila, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 2 spodaj –

               PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno klavzulo o izstopu sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; mobilizira ustrezna sredstva in okrepi odpornost zdravstvenega sistema, vključno z uporabo storitev e-zdravja;

               2.daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet, čiste, učinkovite in integrirane energetske sisteme, digitalno infrastrukturo ter digitalne spretnosti in znanja, stanovanja, izobraževanje ter raziskave in inovacije; izboljša digitalne javne storitve na vseh ravneh in spodbuja digitalizacijo malih in srednjih podjetij; zmanjša regulativno in upravno breme ovir za podjetja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 504 final.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (8)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 509 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

               (2)Poročilo o državi za Španijo
                  3
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visok zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, je ob visoki stopnji brezposelnosti še naprej predstavljal šibke točke s čezmejnimi učinki.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  7
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Španija je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po španskih regijah. To na primer velja za regije, ki so najbolj odvisne od turizma, kot so regije ob sredozemski obali, Andaluzija ali Balearski otoki in Kanarski otoki, kjer je več kot četrtina delovnih mest povezanih s tem sektorjem. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Španiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Španija je 1. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Španijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga.

               (12)Svet je 13. julija 2018 Španiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (3) v letu 2019 ne bo presegla 0,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019 potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. To je pomemben dejavnik v poročilu Komisije, pripravljenem v skladu s členom 126(3) Pogodbe, v katerem je ocenjena skladnost Španije z merilom glede dolga v letu 2019.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,8 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,3 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 95,5 % BDP v letu 2019 povečal na 115,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (14)Španija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP. Količinska opredelitev ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, po upoštevanju različne obravnave cene avtomatskih stabilizatorjev na splošno sovpada z ocenami Komisije. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva in zagotavljanje dohodkovne podpore za delavce, ki delajo v shemah skrajšanega delovnega časa. Poleg tega je Španija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 9,2 % BDP. Ti ukrepi vključujejo zlasti jamstva za posojila (8,8 % BDP). Ukrepi, ki jih je sprejela Španija, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (15)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Španije v letu 2020 znašal –10,1 % BDP, v letu 2021 pa –6,7 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 115,6 % BDP v letu 2020 in 113,7 % v letu 2021.

               (16)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Španija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, nista izpolnjeni.

               (17)Ukrepi, sprejeti za zaustavitev širjenja virusa, imajo pomembne posledice za gospodarstvo in bi lahko v tem letu povzročili izgubo v višini 9,4 % BDP. Vpliv na zaposlovanje, ki ga je na tej stopnji težko izračunati, bo prav tako znaten. Od začetka krize je delovna mesta izgubilo že približno milijon oseb. Vpliv na zaposlovanje trenutno blažijo sheme skrajšanega delovnega časa, ki so doslej preprečile takojšnje izgube zaposlitve, vanje pa je vključenih skoraj 3,5 milijona delavcev. Posledice pandemije v Španiji bodo še slabše zaradi visokega deleža zaposlitve v malih in srednjih podjetjih (MSP), pomembnosti sektorjev, ki so še posebej prizadeti in bodo verjetno počasneje okrevali, kot sta turizem in prodaja na drobno, ter visoke stopnje začasnih pogodb med zaposlenimi (26,3 % v letu 2019). Vsi ti dejavniki bi lahko povzročili velike izgube pri zaposlovanju in povečali šok. Glede na napoved Komisije naj bi se stopnja brezposelnosti (ki je februarja 2020 znašala 13,6 %) v letu 2020 povišala na 18,9 %, leta 2021 pa znižala na 17 %.

               (18)Španski organi so z različnimi svežnji ukrepov, ki skupaj znašajo 145 milijard EUR, poskušali ublažiti posledice pandemije in zajezitve širjenja. Pri spoprijemanju z boleznijo so organi povečali izdatke za zdravstvene in socialne storitve. Prav tako so olajšali uporabo shem skrajšanega delovnega časa, da bi ohranili delovna mesta in podprli dohodke gospodinjstev. Delavci, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, so deležni ugodnosti v višini 70 % osnove njihovih prispevkov za socialno varnost, pri čemer sta določeni najnižja in najvišja meja (502 EUR oziroma 1 402 EUR). Delovno razmerje v času trajanja shem skrajšanega delovnega časa, ki so bile pred kratkim podaljšane do 30. junija 2020, ostaja nespremenjeno. Podjetja, ki izvajajo sheme skrajšanega delovnega časa, so oproščena plačila velike večine prispevkov za socialno varnost za delavce, vključene v shemo, pod pogojem, da ohranijo njihova delovna mesta vsaj šest mesecev po ponovnem zagonu dejavnosti. Ti ukrepi so tesno povezani s posebno pomočjo za MSP ter samozaposlene delavce, ki so hrbtenica španskega gospodarstva (odlog plačila davkov, zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in državna poroštva), in so poskus, da se jim pomaga preprečiti stečaj in da hitro nadaljujejo dejavnosti po koncu krize. Sprejeti so bili tudi ukrepi za začasno zagotavljanje dohodkovne podpore nestandardnim delavcem, ki nimajo dostopa do socialne zaščite.

               (19)Španski zdravstveni sistem kljub razmeroma nizki stopnji naložb prinaša dobre rezultate na področju zdravja. Izbruh pandemije COVID-19 pa je v sistemu povzročil največjo obremenitev doslej in razkril njegovo ranljivost za šoke. Takojšnje ukrepanje se osredotoča na krepitev zmogljivosti v smislu zdravstvenih delavcev, kritičnih medicinskih izdelkov in infrastrukture, da bi rešili življenja in omogočili zdravljenje med pandemijo. Med krizo so bili še posebej izpostavljeni invalidi in starejše osebe v bivalni oskrbi. Zagotoviti je treba njihov nadaljnji dostop do zdravstvenega in socialnega varstva, vključno s storitvami za nujno in intenzivno nego. Pozneje bi se morala prizadevanja osredotočiti na izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema, da bi bil lahko čim hitreje in bolje pripravljen na spopadanje z novimi šoki. Pandemija je razkrila obstoječe strukturne težave, od katerih nekatere izvirajo iz nezadostnih naložb v fizično infrastrukturo ter pomanjkljivosti pri zaposlovanju in delovnih pogojih zdravstvenih delavcev. Obstajajo regionalne razlike glede porabe, fizičnih virov in osebja, usklajevanje med različnimi ravnmi države pa ni vedno učinkovito. Srednjeročno bi se lahko z zagotavljanjem zdravstvenega varstva bolje odzvali na izzive staranja, kroničnih bolezni in invalidnosti. Pri tem imata osrednjo vlogo primarno varstvo in razvoj e-zdravja. Srednjeročno bo pomembno zagotoviti, da verjetno zmanjšanje sredstev zaradi gospodarske recesije ne bo vplivalo na zdravstveno varstvo oseb in povzročilo neenakosti pri dostopu.

               (20)Kljub letom intenzivnega ustvarjanja delovnih mest je španski trg dela pred izbruhom COVID-19 še vedno beležil visoke stopnje brezposelnosti in segmentacijo trga dela. Predhodni podatki kažejo na znatno povečanje stopnje brezposelnosti v Španiji zaradi krize, kar bo vplivalo na že tako omejeno zmogljivost zavodov za zaposlovanje za podporo delavcem in delodajalcem ter na socialne službe. Srednjeročno bi bilo treba okrevanje omogočiti z ukrepi za podporo zaposlovanju, sprejetimi v posvetovanju s socialnimi partnerji, na primer s postopnim opuščanjem shem skrajšanega delovnega časa, pregledom sistema spodbud za zaposlovanje za boljše spodbujanje trajnostnih oblik zaposlitve, zlasti za mlade delavce, in prožnostjo delovnih pogojev. Povečevanje deleža študentov v znanosti in digitalnih tehnologijah, povečanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotavljanje prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo bi lahko pomagali zadostiti naraščajočemu povpraševanju po tehničnih znanjih in spretnostih, potrebnih za zeleni in digitalni prehod, ki bo spremljal okrevanje. Bolj na splošno bi lahko izboljšanje izobraževalnih in poklicnih smernic ter zagotavljanje ustrezne podpore prikrajšanim študentom in regijam, ki zaostajajo, prispevala k boljšim rezultatom izobraževanja. Uspeh ukrepov, ki se lahko sprejmejo za doseganje teh ciljev, bo močno odvisen od tega, ali si bo država vzela potreben čas za oblikovanje širokega in dolgotrajnega socialnega in političnega soglasja v zvezi z reformami.

               (21)Zaradi posledic pandemije za trg dela je treba nujno podpreti dohodke gospodinjstev, ki jih je prizadela kriza. Pri teh prizadevanjih je bila ključna poenostavitev uporabe shem skrajšanega delovnega časa. Vendar začasni delavci z zelo kratkimi pogodbami, ki predstavljajo večino od skoraj milijona novih brezposelnih in med katerimi je veliko mladih delavcev, pogosto niso upravičeni do standardnega zavarovanja za primer brezposelnosti. Da bi podprli trajnostno okrevanje in socialno kohezijo, je treba čim prej zagotoviti, da bodo imeli vsi delavci, vključno z začasnimi delavci in samozaposlenimi, dostop do ustrezne socialne zaščite in aktivnih politik zaposlovanja.

               (22)Kriza bo verjetno povečala visoko stopnjo revščine ali socialne izključenosti v Španiji, zlasti med družinami z otroki. Leta 2019 je bila Španija država članica z najnižjim povprečjem družinskih prejemkov na otroka. Družine z nizkimi in srednjimi dohodki niso upravičene do strogo pogojevanih otroških dodatkov in imajo le omejeno korist od davčnih olajšav. Odhodki za socialno zaščito so še vedno močno usmerjeni k starejšim, raven odhodkov za pokojnine pa se bo v srednje- do dolgoročnem obdobju znatno povečala, če bodo napovedana odstopanja od pokojninske reforme iz leta 2013 postala trajna in ne bodo sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi. Zaradi težkih gospodarskih in družbenih razmer, ki so posledica pandemije, je potrebna medgeneracijska solidarnost v korist mlajših generacij. Pomoč za brezposelnost dolgotrajno brezposelnim in delavcem, ki ne izpolnjujejo pogojev za sheme, ki temeljijo na prispevkih, je trenutno razpršena po več shemah, zaradi česar je pokritost nizka. Obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka zaradi velikih regionalnih razlik v smislu pokritosti, trajanja, pogojev dostopa in ustreznosti obsegajo le 20 % potencialnih upravičencev v državi. V trenutnih nujnih razmerah se v Španiji za dopolnitev obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka načrtuje hitra uvedba stalne nacionalne sheme zajamčenega dohodka, ki bo po ocenah pokrivala tri milijone upravičencev. Na tej stopnji ni mogoče oceniti njenega učinka na zmanjšanje revščine ter njene kratkoročne in srednjeročne trajnosti.

               (23)Še ena oteževalna okoliščina glede krize v zvezi s pandemijo v Španiji je, da velik delež zaposlenih dela v številih MSP. Da bi preprečili stečaje, ki se jim je mogoče izogniti, so bili nekateri ukrepi za zagotavljanje likvidnostne podpore podjetjem s posojili in jamstvi sprejeti po nujnem postopku, s poudarkom na MSP ter sektorjih, ki jih bo kriza težje in dlje prizadela, kot je na primer turizem (ki je leta 2019 v Španiji znašal 12 % BDP). Finančni posredniki bi morali te ukrepe učinkovito in hitro izvajati, da se izkoristijo njihovi učinki. K izboljšanju denarnega toka MSP bodo prispevali tudi odlogi plačil davkov in socialnih prispevkov ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Za zagotovitev učinkovitosti teh ukrepov je pomembno, da se ohranijo prizadevanja za zmanjšanje upravnega bremena in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev. Podpora podjetjem v sektorjih, ki jih je kriza najbolj prizadela, in zaščita konkurenčnosti izvoznih podjetij sta bistvenega pomena za uspešno okrevanje gospodarstva.

               (24)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Obeti za okrevanje Španije bodo odvisni od njene sposobnosti za povečanje produktivnosti in spodbujanje inovacij, vključno z digitalnim in zelenim prehodom. Inovacijska uspešnost Španije je v vseh regijah pod povprečjem EU. Španska podjetja niso dovolj uspešna na področjih inovacij, vlaganja v opredmetena in neopredmetena sredstva ter čim boljšega izkoristka znanj in spretnosti lokalnega prebivalstva, kar bi lahko oviralo njihovo konkurenčnost v gospodarstvu, ki temelji na znanju. Kriza je poudarila pomen digitalizacije za ohranitev dostopa do vladnih storitev ter izobraževanja in usposabljanja, pa tudi za ohranjanje delovnih mest in gospodarske aktivnosti. Pred obdobjem omejitev izhoda je imela le polovica šol v Španiji na voljo ustrezne platforme za digitalno učenje, obstajajo pa tudi velike regionalne razlike. Nenaden prehod na digitalno učenje je bil prav tako poseben izziv za ranljive študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev. Španija bi morala vsem študentom zagotoviti dostop do digitalnega učenja, vključno s tistimi na podeželju in iz ranljivih gospodinjstev. Podpora digitalizaciji podjetij bi prav tako spodbujala konkurenčnost španskih podjetij, zlasti MSP in mikropodjetij, v globalnih vrednostnih verigah in povečala njihovo zmogljivost za izvoz . Z uvajanjem digitalnih tehnologij, vključno z naprednimi digitalnimi tehnologijami, in zmanjšanjem digitalne vrzeli med mestnimi in podeželskimi območji bi se izboljšala zmogljivost španskega gospodarstva za inovacije. Poleg tega bi lahko krepitev upravljanja na področju raziskav in inovacij na vseh ravneh, povečanje kakovosti raziskav s pomočjo sistematičnih vrednotenj in spodbujanje raziskovalnih organizacij k sodelovanju z zasebnim sektorjem omogočili učinkovitejše politike na področju raziskav in inovacij ter pospešili širjenje inovacij za pomoč pri okrevanju.

               (25)Za preobrazbo Španije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo med drugim potrebna obsežna vlaganja v daljšem obdobju na področju energije iz obnovljivih virov, energetske infrastrukture, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa. V skladu s španskim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom bi bilo treba prednost med okrevanjem nameniti naložbam za zeleni prehod. Spodbujanje integriranega energetskega sistema bi moralo olajšati uveljavljanje obnovljivih virov energije. Zmanjšanje porabe energije v zasebnih in javnih zgradbah z obsežno prenovo ter razvoj pametnih omrežij in skladiščenja električne energije iz obnovljivih virov bi pripomogla k boljšemu upravljanju povpraševanja po energiji, hkrati pa bi podprla ustvarjanje delovnih mest med okrevanjem. Nadaljnje naložbe v energetsko infrastrukturo, vključno v elektroenergetske povezave s preostalo Unijo, bi prispevale k boljšemu povezovanju notranjega energijskega trga EU, obenem pa uvedle večjo konkurenco in spodbudile uporabo energije iz obnovljivih virov. Dodatna prizadevanja bi morala spodbujati tudi trajnostni promet, vključno z vzpostavitvijo infrastrukture za alternativna goriva, zlasti za električna vozila. Naložbe bodo potrebne tudi, da se omogoči večja uporaba železniškega tovornega prometa, vključno s čezmejnimi povezavami s Francijo in Portugalsko ter povezavami do pristanišč in logističnih vozlišč. Poleg tega so nekatera območja Španije med najbolj izpostavljenimi podnebnim spremembam v Evropi. Vodni viri so pod pritiskom, infrastruktura za gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki pa je po državi neenakomerna. Zelene naložbe lahko pomagajo pri soočanju s škodljivimi učinki podnebnih sprememb, kot so poplave in gozdni požari, izboljšanju kakovosti zraka, gospodarjenju z vodo in ravnanju z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Španiji lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  8
               . To bi Španiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (26)Regulativna razdrobljenost in ovire v Španiji podjetjem preprečujejo izkoriščanje ekonomije obsega in negativno vplivajo na produktivnost. Zakon o enotnosti trga, ki ga že izvršujejo sodišča in organi, pristojni za konkurenco, bi bilo treba med okrevanjem bolj dejavno uporabljati za spodbujanje boljšega pravnega urejanja in konkurence. V zvezi s tem bi bilo treba takoj po prenehanju izrednih razmer odpraviti stroge lastniške in tržne omejitve, s katerimi se je med pandemijo zagotavljala dobava strateškega blaga in storitev. Bolj na splošno bi lahko močnejše in trajnostno usklajevanje med različnimi ravnmi države omogočilo učinkovitejše politike za okrevanje gospodarstva. Bistveno je tudi zagotoviti, da bo lahko struktura upravljanja, že vzpostavljena z zakoni, s katerimi se izvajajo direktive o javnih naročilih iz leta 2014, delovala s polno hitrostjo, kakor hitro je to mogoče, da se bo zagotovila učinkovita uporaba javnih naložb, ki bi lahko podprle okrevanje. V tesnem sodelovanju s predstavniki vseh ravni države (osrednje, regionalne in lokalne) v okviru odbora za sodelovanje bi bilo treba okrepiti prizadevanja za celovito nacionalno strategijo na področju javnih naročil.

               (27)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (28)Pravočasna uvedba postopkov v primeru insolventnosti bo prav tako imela ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti podjetij in učinkovite prerazporeditve sredstev, pa tudi pri spodbujanju podjetništva in stabilnosti finančnega sektorja. Bistveno je, da se zaščiti zmogljivost pravosodnega sistema za učinkovito obravnavo postopkov v primeru insolventnosti. To je še posebej pomembno, saj lahko trenutna prekinitev dejavnosti sodišč in pričakovano povečanje sodnih postopkov zaradi recesije, ki jo je povzročila pandemija, še poslabšata obstoječe izzive z vedno daljšimi postopki in vse večjimi zaostanki v sodnih postopkih.

               (29)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Španija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (30)Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od ekonomskega učinka COVID-19. Španija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in ob upoštevanju političnih smernic Euroskupine poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje in usklajene s politikami drugih držav članic euroobmočja.

               (31)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020 in nacionalni reformni program za leto 2020 ter ukrepanje glede priporočil, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (32)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (33)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Letošnja priporočila upoštevajo potrebe po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju okrevanja kot prvi korak, ki je potreben, da se dovoli prilagoditev neravnotežij. Priporočila, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2 in 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Španija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost in zmogljivost zdravstvenega sistema v zvezi z zdravstvenimi delavci, kritičnimi medicinskimi izdelki in infrastrukturo;

               2.podpira zaposlovanje prek ureditev za ohranjanje delovnih mest, učinkovitih spodbud za zaposlovanje ter razvoja znanj in spretnosti; okrepi zaščito pred brezposelnostjo, zlasti za netipične delavce; izboljša pokritost in ustreznost shem minimalnega dohodka in družinske podpore ter dostop do digitalnega učenja;

               3.zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti malim in srednjim podjetjem ter samozaposlenim, vključno z izogibanjem zamudam pri plačilih; daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na spodbujanje raziskav in inovacij, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, energetsko infrastrukturo, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostni promet;

               4.izboljša usklajevanje med različnimi ravnmi države in okrepi okvir javnih naročil za učinkovito podporo okrevanja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (9)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

               (2)Poročilo o državi za Grčijo za leto 2020
                  3
                je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Grčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ugotovljena neravnotežja so zlasti povezana z visokim javnim dolgom, visokim deležem nedonosnih posojil v bilancah stanja bank in zunanjim sektorjem, in sicer v razmerah še vedno nizke potencialne rasti ter visoke brezposelnosti.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Za korektivni del se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  7
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Grčija se spodbuja, naj v celoti izkoristi možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po grških regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, bolj splošno pa bodo posebej vidne pri osebnem poslovanju s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Grčije s poslabšanjem že opaženega počasnega poglabljanja razlik med glavnim mestom ter zlasti otoškimi in gorskimi regijami, ki se je v letih finančne krize še okrepilo. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Grčija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Grčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

               (12)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,5 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 4,7 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 0,2 % BDP. Po zmanjšanju na 176,6 % BDP v letu 2019 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal na 188,8 % BDP v letu 2020 glede na program stabilnosti za leto 2020. Proračunske projekcije upoštevajo tveganja za posamezne države, in sicer tekoče pravdne zadeve ter obveznosti javne službe. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (13)Grčija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V skladu s programom stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,4 % BDP. Ti ukrepi vključujejo začasno ekonomsko podporo za zaposlene, samozaposlene, posamezna podjetja in nekatere svobodne poklice, ki jih je prizadela pandemija, plačilo vračljivih predplačil podjetjem z zmanjšanim prometom, plačilo prispevkov za socialno varnost za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene, odlog plačila davkov in prispevkov za socialno varnost, vključno s shemami obročnega odplačevanja, za vsaj tri mesece za vsa podjetja, samozaposlene in zaposlene, ki jih je prizadela koronavirusna pandemija, subvencioniranje obresti za posojila malim in srednjim podjetjem ter višje odhodke za zdravstveno varstvo. Poleg tega je Grčija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje zavarovanja z denarnimi sredstvi prek grške razvojne banke, da se podpre bančno kreditiranje. Vendar pomladanska napoved Komisije iz leta 2020 upošteva vse odloge plačila davkov tudi kot likvidnostne ukrepe brez negativnega proračunskega vpliva v letu 2020. Ukrepi, ki jih je sprejela Grčija, so v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (14)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2020 naj bi ob nespremenjenih politikah grški primanjkljaj sektorja država v letu 2020 znašal 6,4 % BDP, v letu 2021 pa 2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 196,4 % BDP, v letu 2021 pa 182,6 % BDP.

               (15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Grčija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. Analiza na splošno kaže, da je merilo glede dolga, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, izpolnjeno, medtem ko merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

               (16)Kar zadeva pandemijo COVID-19, se zdi, da je Grčija učinkovito ukrepala s pravočasnim odzivom in izvrševanjem omejitev, saj je bilo število potrjenih okužb doslej precej nizko. Vendar se pričakuje, da bo gospodarski učinek krize zaradi COVID-19 resen, saj je Grčija v primerjavi z drugimi državami članicami močno odvisna od sektorjev turizma in prometa. V sektorju turizma bi lahko Grčija izgubila velik delež prejemkov v primerjavi z letom 2019. Turizem je najpomembnejša izvozna storitev v grškem gospodarstvu in predstavlja 45 % izvoza storitev. Poleg tega se pričakuje, da bo tudi na sektor prevoza blaga, ki predstavlja 40 % izvoza storitev, vplivalo zmanjšanje povpraševanja, saj se svetovna trgovina zaradi pandemije upočasnjuje. Zaradi omejitve izhoda, nižjih razpoložljivih dohodkov in povečane brezposelnosti se pričakuje, da se bo domače povpraševanje znatno zmanjšalo.

               (17)Ob izbruhu COVID-19 je Grčija aktivirala nacionalni načrt za pandemijo in hitro sprejela vrsto povsem novih ukrepov, ki vključujejo strogo karanteno in omejevanje socialnih stikov, zlasti za tiste, za katere se sumi, da so bili v stiku z okuženimi. Organi so sprejeli številne različne ukrepe za ublažitev ekonomskega in socialnega vpliva v vrednosti do 10,5 % BDP v letu 2020. Ukrepi zajemajo fiskalne ukrepe v višini 5 % BDP s proračunskim vplivom v višini 3,7 % BDP ter začasne odloge plačila davkov in zavarovanje z denarnimi sredstvi za komercialne banke, ki bi lahko zagotovile do 3,6 % BDP dodatnih novih posojil, v višini dodatnega 1,9 % BDP Javni zdravstveni sektor je prejel enkratno injekcijo v višini 273 milijonov EUR, ki bo krila na primer zaposlitev 2 000 dodatnih uslužbencev v zdravstvenem sektorju, nakup zdravstvene opreme in materiala ter okrepitev presejanja.

               (18)Za učinkovito obvladovanje pandemije COVID-19 je treba izboljšati zmogljivost, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Neposredna plačila za zasebne zdravstvene storitve in neformalna plačila, ki so tesno povezana z neučinkovitim upravljanjem bolnišnic, so še vedno visoka. To vodi v neenakosti. Težavo še vedno predstavlja dostop do zdravstvenih storitev, neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) so med najvišjimi v EU, obstajajo pa tudi velike razlike glede na dohodkovne skupine in zaposlitveni status. V zvezi z doplačili ni bila izvedena zadostna ocena materialnega položaja za zaščito ranljivih skupin. Razmere poslabšuje prevelika ponudba in s tem prekomerna poraba pogosto pretirano dragih zdravil. V ta namen Grčija izvaja ambiciozno reformo primarnega zdravstvenega varstva, s katero želi kratkoročno zagotoviti dostop do osnovnih in kakovostnih storitev, dolgoročno pa celovit sistem na osnovi nadzora za celotno prebivalstvo. Prve informacije kažejo, da je to ključno za zaščito državljanov in omejevanje širjenja virusa, pri čemer je treba zagotoviti polno zmogljivost sistema za zdravljenje bolnikov v skladu z njihovimi potrebami. Trajnostne rešitve za zdravstvene izdatke še ni, saj je vzdržnost javnih financ v glavnem zagotovljena s sistemom vračanja sredstev, ki je vedno bolj pod pritiskom zaradi nezadostnih strukturnih ukrepov. Kljub nekaterim spodbudnim ukrepom, ki so bili sprejeti pred kratkim, je centralizirano javno naročanje še vedno šibko. Javna poraba za zdravje je bila leta 2018 pod povprečjem EU, tudi vključno z vrednostjo vrnjenih sredstev, ki so znašala približno dodaten 1 % BDP. Za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema so potrebni večja učinkovitost in dodatna finančna sredstva.

               (19)Potrebni so ukrepi za ublažitev posledic krize zaradi COVID-19 za delavce in podjetja. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 19,9 %, leta 2021 pa znižala na 16,8 %. Grčija je že uvedla začasno shemo, ki znižuje stroške dela za podjetja, katerih poslovanje je bilo začasno prekinjeno ali hudo prizadeto, hkrati pa ščiti pogodbe o zaposlitvi in zagotavlja dohodkovno podporo prizadetim delavcem. Vendar bi izvajanje celovite sheme skrajšanega delovnega časa omogočalo bolj trajnostno in prožno rešitev, organi pa že ukrepajo v tej smeri. Takšna shema bi podjetjem omogočila zmanjšanje števila delovnih ur na prilagojen način, ki bi ustrezal ravni omejitve njihove dejavnosti, hkrati pa ohranil delovanje industrij in preprečil, da bi začasna odpuščanja postala stalna. Razširitev prožnih ureditev dela, kot je delo na daljavo, ki so bila doslej v Grčiji v primerjavi z drugimi državami članicami omejena, bi prav tako pripomogla k ohranjanju gospodarske aktivnosti in delovnih mest v času omejitev izhoda in omejevanja socialnih stikov.

               (20)Kriza zaradi COVID-19 bi lahko še dodatno poslabšala socialni položaj velikih delov prebivalstva in povečala dohodkovno neenakost. Pred izbruhom pandemije je bil delež grškega prebivalstva, ki mu je grozila revščina ali socialna izključenost, še vedno med najvišjimi v EU, pri čemer so bili otroci in delovno aktivni ljudje izpostavljeni večjemu tveganju kot starejši. Zaskrbljujoči so tudi revščina zaposlenih, dostop do cenovno dostopnih stanovanj in energijska revščina. Za ublažitev učinka krize bo ključnega pomena zagotavljanje ustreznega nadomestila dohodka za vse prizadete delavce in samozaposlene, vključno s tistimi, ki se soočajo z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite. Prav tako bo pomembna podpora najbolj ranljivim ljudem, tudi neaktivnim in neprijavljenim delavcem, s krepitvijo mrež socialne varnosti. Ker se bo na osnovne varnostne mreže verjetno zanašalo večje število ljudi, bo pomembno izboljšati ustreznost minimalne dohodkovne podpore. Potreben je celovit dostop do socialnih storitev za najbolj ogrožene in ranljive skupine, vključno z invalidi, begunci in prosilci za azil. Poleg tega storitve dolgotrajne oskrbe niso dovolj razvite. Grčija bi morala dodatno spodbujati tudi dostop do cenovno dostopnih stanovanj, zlasti za gospodinjstva, ki jim grozi revščina, na primer z uvedbo ustrezne sheme za pomoč ranljivim lastnikom stanovanj s hipoteko.

               (21)Kriza zaradi COVID-19 je ustavila pozitiven razvoj na trgu dela v zadnjih letih, brezposelnost pa spet narašča. Da bi Grčija podprla stabilno okrevanje zaposlovanja v obdobju po krizi, mora dokončati reforme za povečanje učinkovitosti politik za spodbujanje zaposlovanja, zlasti programov usposabljanja. Ključnega pomena bo povečanje zmogljivosti javne službe za zaposlovanje za zagotavljanje stalne in individualizirane podpore iskalcem zaposlitve. Grčija mora posebno pozornost nameniti mladim in ženskam, ki so bolj prizadeti zaradi pomanjkanja možnosti zaposlitve. Obstajajo tudi možnosti za izboljšanje socialnega dialoga z dejavnim in smiselnim vključevanjem socialnih partnerjev v oblikovanje politik, vključno z oblikovanjem in izvajanjem ukrepov za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19. Vlada bi morala svoja prizadevanja osredotočiti na izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti za vse. Nujno bo treba obravnavati slabe rezultate izobraževanja, nadgraditi poklicno izobraževanje in usposabljanje ter okrepiti izobraževanje odraslih. Da bi zmanjšali neskladja v znanju in spretnostih ter pospešili okrevanje trga dela, je bistveno povečati kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuno ustreznost za trg dela.

               (22)Od začetka odziva na izbruh COVID-19 je bila upravičena prednostna naloga vlade zagotavljanje trajnostne likvidnostne podpore, vključno z obratnim kapitalom, prizadetim podjetjem, predvsem malim in srednjim podjetjem (MSP) in mikropodjetjem, in sicer zlasti s posojili in jamstvi. Na podlagi začasnega okvira državne pomoči je Grčija uvedla tri sheme za povečanje kapitalske likvidnosti podjetij, in sicer: (i) shemo za kritje vračljivih predplačil; (ii) shemo zavarovanja z denarnimi sredstvi za kritje bančnih posojil in (iii) shemo subvencioniranja obresti za kratkoročna posojila. Pomembno je, da v tem procesu bančni sektor ob podpori organov na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja in preudarnih kreditnih standardov izpolnjuje svojo posredniško vlogo pri ohranjanju potrebnega dotoka posojil, hkrati pa natančno poroča o morebitnem poslabšanju kakovosti sredstev. Spodbujanje zmogljivosti bančnega sektorja, da ponudi rešitve za prestrukturiranje dolga posojilojemalcem, sposobnim preživetja, ki jih je prizadela kriza, bo ključnega pomena za zaščito kakovosti sredstev ob krepitvi gospodarskega okrevanja.

               (23)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Povečanje naložb za spodbujanje rasti v prednostnih sektorjih bo ključnega pomena za podporo dolgoročne rasti in zmanjšanje regionalnih razlik. Javne naložbe so bile v letu 2019 nižje od načrtovanih ciljev za več kot 1 % BDP, v prejšnjih letih pa so bili rezultati podobni. Organi so začeli odpravo trajnega prenizkega izvrševanja z vzpostavitvijo „nacionalnega razvojnega načrta“ za okrepitev pravil, ki urejajo razvoj, upravljanje, financiranje in izvajanje podprtih projektov, ter akcijskega načrta za izboljšanje napovedi in spremljanje javnih naložb. Glede na pomembno vlogo, ki jo bodo imele javne naložbe pri ponovnem zagonu gospodarstva po izbruhu krize zaradi COVID-19, je ključno, da se odpravijo vse preostale upravne ovire in vzpostavi nabor novih projektov. Z vzpostavitvijo posebnega instrumenta za pripravo projektov bi se lahko dodatno izboljšale in pospešile javne naložbe. Učinkovitejše izvajanje javnih naložb bi zaradi multiplikacijskega učinka dodatno spodbudilo rast. Grčiji bi lahko koristilo tudi učinkovitejše in bolj trajnostno javno naročanje kot sestavni del prizadevanj za izboljšanje in racionalizacijo javnofinančnih odhodkov ter za zagotavljanje konkurenčnega poslovnega okolja. V ta namen bi bilo treba odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti, kot je stalni pojav neupravičenih pretirano nizkih ponudb, in sicer z ustreznimi zakonodajnimi in upravnimi ukrepi.

               (24)Za oživitev grškega gospodarstva bo treba tudi odpraviti nekatere dolgoročne pomanjkljivosti in izkoristiti morebitne prihodnje priložnosti. Sektorji s pomembnimi potrebami po naložbah vključujejo promet in logistiko, kjer je podpora potrebna zlasti za železnice, varnost v cestnem prometu in nadgradnjo intermodalnih vozlišč, pa tudi za trdne odpadke in ravnanje z odpadno vodo v mestih, kjer so potrebne okoljsko trajnostne naložbe. Za preoblikovanje Grčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. Načrtovane naložbe, na primer projekti majhnega obsega na področju energijske učinkovitosti, prenove stavb in obnovljivih virov energije, bi se lahko izvajale prednostno in prispevale k oživitvi gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za pripravljalno delo za srednjeročne ukrepe okrevanja se lahko pridobijo naložbe, načrtovane v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic, seznamov projektov skupnega interesa in načrtov za razvoj infrastrukture. Povezane naložbe bi lahko vključevale čezmejne povezave za uvoz in izvoz energije med sosednjimi državami članicami, da bi zagotovili trajnostno oskrbo z energijo za ljudi in podjetja v Grčiji, ter ukrepe za zagotovitev pravičnega prehoda regij, ki so najbolj prizadete zaradi ambicioznega načrta Grčije za opustitev proizvodnje energije iz lignita. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi lahko Grčiji pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  8
               . To bi Grčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (25)Kljub napredku, doseženemu v prejšnjih letih, mora Grčija pospešiti svoja prizadevanja za izboljšanje svoje digitalne uspešnosti, vključno z uporabo digitalnih orodij in storitev v javni upravi, pravosodnem sistemu in podjetjih. Ohranjanje zagona in pridobitev, doseženih z uvedbo številnih digitalnih storitev po izbruhu COVID-19, bo še posebej pomembno za javno upravo in fazo okrevanja. Strateški pristop k pospeševanju uporabe digitalnih tehnologij v vseh gospodarskih sektorjih, tudi v javni upravi, in interoperabilnosti različnih informacijskih sistemov, zlasti podatkovne zbirke za nadzor trga, bi pomagal premostiti vrzel v produktivnosti v primerjavi z državami euroobmočja in bi zmanjšal upravno breme. Prednostna naloga je tudi izboljšanje razpoložljivosti zelo visokozmogljivih omrežij in uporabe zelo hitrega interneta. Kar zadeva digitalne spretnosti in znanja, je Grčija še vedno pod povprečjem EU, saj je imelo leta 2019 le 51 % ljudi, starih od 16 do 74 let, vsaj osnovne digitalne spretnosti – v primerjavi s povprečjem v EU, ki znaša 58 %. Digitalno izpopolnjevanje bo vsem v Grčiji omogočilo enak dostop do e-storitev, podjetjem pomagalo pri učinkoviti uporabi dela na daljavo in vsem učencem omogočilo, da v šoli, na univerzi ali pri izobraževanju odraslih v celoti sodelujejo pri učenju na daljavo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ljudem iz prikrajšanih okolij, tudi beguncem in prosilcem za azil, ter tistim, ki živijo na oddaljenih in podeželskih območjih.

               (26)Za Grčijo je bil po uspešnem zaključku programa finančne pomoči evropskega mehanizma za stabilnost v letu 2018 uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013.Uvedba okrepljenega nadzora za Grčijo
                  9
                priznava dejstvo, da mora Grčija v srednjeročnem obdobju še naprej sprejemati ukrepe za obravnavo potencialnih vzrokov makroekonomskih neravnotežij, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Grčija se je Euroskupini 22. junija 2018 zavezala, da bo še naprej izvajala vse ključne reforme, sprejete v okviru programa, dokler ne bodo v celoti zaključene. Prav tako se je zavezala, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalnih in fiskalno-strukturnih politik, socialne varnosti, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije, delovanja pravosodnega sistema, javne uprave in boja proti korupciji. Te strukturne reforme so vedno bolj pomembne za prizadevanja Grčije za ponoven zagon njenega gospodarstva. Uspešno izvajanje in dokončanje teh reform naj bi znatno pripomogla k srednje- in dolgoročni podpori rasti Grčije. Grčija mora vsako četrtletje poročati o napredku pri izvajanju svojih zavez v okviru okrepljenega nadzora, pri čemer lahko pozitivno poročilo vsakega pol leta pomeni podlago za ukrepe za odpis dolga v višini 0,7 % BDP na leto. Aprila 2019 in decembra 2019 je Euroskupina potrdila sprostitev prvih dveh tranš s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v vrednosti 970 milijonov EUR oziroma 767 milijonov EUR. Šesto poročilo o okrepljenem nadzoru, v katerem je bil ocenjen napredek Grčije pri izvajanju njenih zavez, je bilo objavljeno 20. maja 2020.

               (27)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (28)V sedanjih razmerah je zlasti ključnega pomena ohraniti osredotočenost na prestrukturiranje bank, da se zaščiti finančna stabilnost in sprosti zmogljivost bančnega sektorja za financiranje gospodarskega okrevanja. Bančni sektor je postal odpornejši, kar je privedlo do odprave kapitalskih kontrol septembra 2019, vendar preostala tveganja in izzivi ostajajo visoki. Ti vključujejo še vedno velik obseg nedonosnih posojil, kapitalski položaj je v skladu s kapitalskimi zahtevami, vendar se sooča z vedno večjim kratkoročnim povpraševanjem po kapitalu in nizko donosnostjo, ki je odvisna od rasti posojil. Posledično so grške banke zaradi pandemije COVID-19 še posebej izpostavljene tveganju povečanja stroškov financiranja in ponovnega poslabšanja kakovosti sredstev. Spodbujanje neprekinjenega delovanja sekundarnega trga za nedonosna posojila, vzporedno z novimi posojili in donosnimi dolgoročnimi prestrukturiranji posojil v skladu s preudarnimi kreditnimi standardi, ima lahko ključno vlogo pri doseganju dvojnega cilja, tj. zmanjšanje vpliva izbruha na kakovost sredstev in hkrati obravnavanje zapuščine nedonosnih posojil. Izvajanje reforme pravnega okvira, ki omogoča, da se pri posojilojemalcih, ki so v zaostanku s plačili, uveljavljajo pravice iz zavarovanja, je lahko bistven korak v to smer.

               (29)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Grčija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (30)Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od ekonomskega učinka COVID-19. Grčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in ob upoštevanju političnih smernic Euroskupine poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje in usklajene s politikami drugih držav članic euroobmočja.

               (31)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Grčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil, ki jih je Grčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Grčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (32)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (33)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Letošnja priporočila upoštevajo potrebe po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se dovoli prilagoditev neravnotežij. Priporočila, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih (1), (2), (3) in (4) spodaj –

               PRIPOROČA, da Grčija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi ustrezen in enak dostop do zdravstva;

               2.ublaži učinke krize na zaposlovanje in socialne učinke krize, vključno z izvedbenimi ukrepi, kot so sheme skrajšanega delovnega časa in zagotavljanje učinkovite aktivacijske podpore;

               3.hitro uvede ukrepe za zagotavljanje likvidnosti in stalnega toka posojil ter drugega financiranja gospodarstva, pri čemer se osredotoči zlasti na mala in srednja podjetja, ki jih je kriza najbolj prizadela; daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na varen in trajnosten promet in logistiko, čisto in učinkovito proizvodnjo ter uporabo energije, okoljsko infrastrukturo in visoko zmogljive digitalne infrastrukture ter znanja in spretnosti; izboljša učinkovitost in digitalizacijo javne uprave ter spodbuja digitalno preobrazbo podjetij;

               4.nadaljuje in dokonča reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, ki jih je dala v Euroskupini 22. junija 2018, za ponovno oživitev trajnostnega gospodarskega okrevanja po postopni odpravi omejitev, uvedenih zaradi izbruha COVID-19.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1192 z dne 11. julija 2018 o uvedbi okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 211, 22.8.2018 str. 1) in Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/338 z dne 20. februarja 2019 o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 60, 28.2.2019, str. 17).

                     (10)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.