               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o dopolnitvi sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.
                     OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  V skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji se lahko vsaka država članica v skladu s svojimi ustavnimi pravili odloči za izstop iz Unije, in če se tako odloči, o svoji nameri uradno obvesti Evropski svet. Na podlagi smernic, ki jih določi Evropski svet, se Unija pogaja in sklene s to državo sporazum o podrobnostih izstopa, ki upošteva okvir njenih prihodnjih odnosov z Unijo.

                  Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

                  Evropski svet je 29. aprila 2017 sprejel smernice, ki opredeljujejo okvir za pogajanja po členu 50 Pogodbe o Evropski uniji in določajo splošna načela, ki jih bo Unija upoštevala pri pogajanjih.

                  Evropski parlament je po uradnem obvestilu, da namerava Združeno kraljestvo izstopiti iz Evropske unije, 5. aprila 2017 sprejel resolucijo o pogajanjih z njim.

                  Svet je 22. maja 2017 odobril začetek pogajanj z Združenim kraljestvom o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije in sprejel pogajalske smernice za sklenitev sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta z dne 22. maja 2017).

                  Pogajanja so se začela 19. junija 2017. Prva faza pogajanj je bila v skladu s smernicami Evropskega sveta in pogajalskimi smernicami Sveta osredotočena na pravice državljanov, finančni dogovor, vprašanja v zvezi z irskim otokom, druga vprašanja glede ločitve in upravljanje sporazuma o izstopu.

                  Evropski parlament je 3. oktobra 2017 sprejel resolucijo o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom.

                  Evropski svet je ob upoštevanju navedenega napredka 20. oktobra 2017 pozval k nadaljevanju dela, da bi utrdili doseženo zbližanje in nadaljevali pogajanja ter v najkrajšem možnem času začeli drugo fazo pogajanj. Evropski svet je tako pozval Svet in Komisijo kot pogajalca Unije, naj začneta notranje pripravljalne razprave, med drugim tudi o mogočih prehodnih ureditvah.

                  Evropski parlament je 13. decembra 2017 sprejel resolucijo o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom.

               Na podlagi:

               –priporočila iz sporočila Komisije o napredku pri pogajanjih z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji z dne 8. decembra 2017
                  1
                in

               –skupnega poročila pogajalcev Evropske unije in vlade Združenega kraljestva o napredku v prvi fazi pogajanj na podlagi člena 50 PEU o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije z dne 8. decembra 2017, na katerem temelji priporočilo Komisije,

               je Evropski svet 15. decembra 2017 pozdravil napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj, in sklenil, da je zadosten za začetek druge faze, povezane s prehodom in okvirom prihodnjih odnosov. Evropski svet je Komisijo kot pogajalca Unije in Združeno kraljestvo pozval, naj v skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 dokončata delo v zvezi z vsemi vprašanji, ki zadevajo izstop, tudi tistimi, ki v prvi fazi še niso bila obravnavana, ter obenem utrdita dosežene rezultate in začneta sestavljati relevantne dele sporazuma o izstopu. Poudaril je tudi, da je napredek v pogajanjih v drugi fazi odvisen od tega, ali bodo zaveze, sprejete v prvi fazi, dosledno upoštevane in čim prej zvesto prenesene v pravne določbe.

                  Glede na posebno naravo vprašanj, povezanih z irskim otokom, bi bilo treba v drugi fazi pogajanj delo v zvezi s podrobnimi ureditvami, potrebnimi za uveljavitev načel in zavez iz skupnega poročila, nadaljevati v ločenem sklopu, in sicer bi se nekatere preneslo v sporazum o izstopu, nekatere pa v okvir prihodnjih odnosov.

               •Temeljne pravice

                  Unija v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki ima enako pravno veljavnost kot Pogodbi. Poleg tega so kot splošna načela del prava Unije tudi temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakor izhajajo iz ustavnega izročila, skupnega državam članicam.

                  Te pravice, svoboščine in načela se bodo v Uniji še naprej v celoti ohranjali in varovali, tako med pogajanji z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji, vključno z morebitnimi prehodnimi ureditvami, kot po izstopu Združenega kraljestva iz Unije.

               2.PRAVNA PODLAGA

               •Pravna podlaga

               Združeno kraljestvo je predložilo uradno obvestilo o svoji nameri, da izstopi iz Evropske unije. Člen 50 Pogodbe o Evropski uniji je tako pravna podlaga za pogajanja in sklenitev sporazuma o izstopu. Prehodne ureditve se lahko določijo samo v sporazumu o izstopu.

               Opozoriti je treba, da se v skladu s členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo člen 50 Pogodbe o Evropski uniji uporablja tudi za Evropsko skupnost za atomsko energijo.

               V skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na katerega napotuje člen 50 Pogodbe o Evropski uniji, Komisija predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj in imenuje pogajalca Unije. Sklep Sveta o dopolnitvi sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 se sprejme po istem postopku.

               •Izbira instrumenta

                  V skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji je treba z Združenim kraljestvom skleniti sporazum o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije. Člen 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Komisija predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep o imenovanju pogajalca Unije in odobritvi začetka pogajanj. Sklep Sveta je ustrezen instrument za dopolnitev sklepa Sveta z dne 22. maja 2017.

               3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  To priporočilo predvidoma ne bo imelo neposrednih proračunskih posledic, kar zadeva pogajalski proces. Treba je opozoriti, da bodo proračunske posledice sporazuma v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predvidene po tem, ko bodo predstavljeni ustrezni predlogi o podpisu in sklenitvi sporazuma o izstopu.

               4.DRUGI ELEMENTI

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Člen 1 priporočenega sklepa Sveta dopolnjuje sklep Sveta z dne 22. maja 2017, da se Komisijo pooblasti, da se v okviru pogajanj o sporazumu z Združenim kraljestvom o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije pogaja o vseh morebitnih preostalih vprašanjih glede urejenega izstopa Združenega kraljestva in kakršni koli potrebni prehodni ureditvi.

               •Objava sklepa in pogajalskih smernic iz Priloge

                  Komisija tako kot pri prejšnjih pogajalskih smernicah predlaga Svetu, naj objavi sklep o dopolnitvi sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o sporazumu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije, pa tudi dodatne pogajalske smernice iz njegove priloge.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o dopolnitvi sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodb in zlasti člena 50 Pogodbe o Evropski uniji v povezavi s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju smernic Evropskega sveta,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 29. aprila 2017 sprejel smernice, ki opredeljujejo okvir za pogajanja po členu 50 Pogodbe o Evropski uniji in določajo splošna načela, ki jih bo Unija upoštevala pri pogajanjih.

               (2)Svet je 22. maja 2017 odobril začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije in sprejel pogajalske smernice za sklenitev takega sporazuma.

               (3)Pogajanja so se začela 19. junija 2017.

               (4)Evropski parlament je 3. oktobra 2017 sprejel resolucijo o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom.

               (5)Evropski svet je ob upoštevanju navedenega napredka 20. oktobra 2017 pozval k nadaljevanju dela, da bi utrdili doseženo zbližanje in nadaljevali pogajanja ter v najkrajšem možnem času začeli drugo fazo pogajanj. Evropski svet je tako pozval Svet in Komisijo kot pogajalca Unije, naj začneta notranje pripravljalne razprave, med drugim tudi o mogočih prehodnih ureditvah.

               (6)Komisija je 8. decembra 2017 v sporočilu o napredku pri pogajanjih z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji priporočila Evropskemu svetu, naj sklene, da je bil v prvi fazi pogajanj o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije dosežen zadosten napredek, kar omogoča začetek druge faze pogajanj. Komisija je tudi navedla, da je pripravljena na takojšen začetek dela v zvezi s prehodnimi ureditvami, če Evropski svet tako odloči.

               (7)Priporočilo Komisije je temeljilo na skupnem poročilu pogajalcev Evropske unije in vlade Združenega kraljestva o napredku v prvi fazi pogajanj na podlagi člena 50 PEU o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije z dne 8. decembra 2017.

               (8)Evropski parlament je 13. decembra 2017 sprejel resolucijo o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom.

               (9)Evropski svet je v svojih smernicah z dne 15. decembra 2017 pozdravil napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj, in sklenil, da je zadosten za začetek druge faze, povezane s prehodom in okvirom prihodnjih odnosov. Evropski svet je Komisijo kot pogajalca Unije in Združeno kraljestvo pozval, naj v skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 dokončata delo v zvezi z vsemi vprašanji, ki zadevajo izstop, tudi tistimi, ki v prvi fazi še niso bila obravnavana, ter obenem utrdita dosežene rezultate, in sicer zlasti tako, da pripravita osnutke relevantnih delov sporazuma o izstopu. Evropski svet je pozval Komisijo, naj v ta namen predlaga ustrezna priporočila, Svet pa, naj sprejme dodatne pogajalske smernice o prehodnih ureditvah.

               (10)Zato je treba dopolniti pogajalske smernice iz Priloge k sklepu Sveta z dne 22. maja 2017.

               (11)V skladu s členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo se člen 50 Pogodbe o Evropski uniji uporablja za Evropsko skupnost za atomsko energijo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija vodi pogajanja v imenu Unije za sklenitev sporazuma z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, pri čemer se upošteva okvir njegovih prihodnjih odnosov z Unijo, in sicer na podlagi smernic, ki jih je sprejel Evropski svet, in v skladu s pogajalskimi smernicami iz Priloge k sklepu Sveta z dne 22. maja 2017, kot so dopolnjene s pogajalskimi smernicami iz Priloge k temu sklepu.

                  Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu zaSKLEP SVETA
            o dopolnitvi sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije

               PRILOGA

                  Dodatne pogajalske smernice za sklenitev sporazuma z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije

               1.Prva faza pogajanj je bila v skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 in pogajalskimi smernicami Sveta z dne 22. maja 2017 osredotočena na pravice državljanov, finančni dogovor, vprašanja v zvezi z irskim otokom, druga vprašanja glede ločitve in upravljanje sporazuma o izstopu.

               2.Evropski svet je ob upoštevanju navedenega napredka 20. oktobra 2017 pozval k nadaljevanju dela, da bi utrdili doseženo zbližanje in nadaljevali pogajanja ter v najkrajšem možnem času začeli drugo fazo pogajanj. Evropski svet je tako pozval Svet in Komisijo kot pogajalca Unije, naj začneta notranje pripravljalne razprave, med drugim tudi o mogočih prehodnih ureditvah.

               3.Na podlagi:

               –priporočila iz sporočila Komisije o napredku pri pogajanjih z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji z dne 8. decembra 2017
                  1
                in

               –skupnega poročila pogajalcev Evropske unije in vlade Združenega kraljestva o napredku v prvi fazi pogajanj na podlagi člena 50 PEU o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije z dne 8. decembra 2017, na katerem temelji priporočilo Komisije,

               je Evropski svet 15. decembra 2017 pozdravil napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj, in sklenil, da je zadosten za začetek druge faze, povezane s prehodom in okvirom prihodnjih odnosov.

               4.Evropski svet je tudi poudaril, da je napredek v pogajanjih v drugi fazi odvisen od tega, ali bodo zaveze, sprejete v prvi fazi, dosledno upoštevane in čim prej zvesto prenesene v pravne določbe. V drugi fazi pogajanj bi bilo treba doseči tudi splošen dogovor o okviru prihodnjih odnosov Unije z Združenim kraljestvom. Za to bodo potrebne dodatne smernice Evropskega sveta.

               5.Ta sklop pogajalskih smernic je namenjen drugi fazi pogajanj, tako da dopolnjuje prvi sklop pogajalskih smernic, sprejet 22. maja 2017. Za to fazo pogajanj še naprej v celoti veljajo smernice Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 ter splošna načela in postopkovne ureditve za izvedbo pogajanj iz pogajalskih smernic Sveta z dne 22. maja 2017, tudi kar zadeva ozemeljsko veljavnost sporazuma o izstopu, vključno z njegovimi določbami o prehodnih ureditvah, in prihodnjega okvira. Tako kot prvi sklop pogajalskih smernic bi zato tudi te pogajalske smernice morale biti v celoti v skladu z odstavkoma 4 in 24 smernic Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017, zlasti glede Gibraltarja.

               6.Glede na posebno naravo vprašanj, povezanih z irskim otokom, bi bilo treba v drugi fazi pogajanj delo v zvezi s podrobnimi ureditvami, potrebnimi za uveljavitev načel in zavez iz skupnega poročila, nadaljevati v ločenem sklopu, in sicer bi se nekatere preneslo v sporazum o izstopu, nekatere pa v okvir prihodnjih odnosov.

               I.Vprašanja v zvezi z urejenim izstopom Združenega kraljestva iz Evropske unije

               7.V skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 15. decembra 2017 in v skladu s pogajalskimi smernicami, ki so priložene sklepu Sveta z dne 22. maja 2017, kakor so dopolnjene s temi pogajalskimi smernicami, je treba dokončati delo v zvezi z vsemi vprašanji izstopa, vključno s tistimi, ki se v prvi fazi še niso obravnavala.

               8.Poleg tega bi bilo treba v drugi fazi pogajanj v pravne določbe prenesti rezultate pogajanj, tudi iz njihove prve faze, pri čemer bi jih bilo treba, kadar je primerno, prilagoditi glede na obstoj prehodnih ureditev, navedenih v nadaljevanju. Kot je opredeljeno v prvem sklopu pogajalskih smernic, bi bilo v sporazumu o izstopu treba navesti tudi, da se pravo Unije na dan izstopa preneha uporabljati za čezmorske države in ozemlja, ki imajo z Združenim kraljestvom posebne odnose
                  2
               , in za evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo, in za katere se Pogodbi uporabljata na podlagi člena 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               II.Prehodne ureditve

               9.V smernicah Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 so določena splošna temeljna načela, ki se uporabljajo za kakršen koli sporazum z Združenim kraljestvom in za vsako morebitno prehodno ureditev:

               –kakršen koli sporazum bo moral temeljiti na ravnotežju med pravicami in obveznostmi ter zagotavljati enake pogoje,

               –ohranitev celovitosti enotnega trga izključuje možnost sodelovanja na podlagi sektorskega pristopa,

               –država, ki ni članica Unije in ne izpolnjuje enakih obveznosti kot članice, ne more imeti enakih pravic in uživati enakih ugodnosti kot članice,

               –štiri svoboščine enotnega trga so neločljive in selektivno izbiranje med njimi ni mogoče,

               –Unija bo ohranila avtonomijo, kar zadeva proces odločanja in vlogo Sodišča Evropske unije. V skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 15. decembra 2017 se to zlasti nanaša na pristojnost Sodišča Evropske unije.

               10.V smernicah Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 so poleg teh temeljnih načel določeni tudi posebni pogoji, ki se uporabljajo za vsako morebitno prehodno ureditev. Kolikor je potrebno in pravno izvedljivo, se med pogajanji lahko prizadeva za določitev prehodnih ureditev, ki so v interesu Unije, in po potrebi za vzpostavitev mostov, ki bi vodili do predvidljivega okvira prihodnjih odnosov glede na doseženi napredek. Morebitne tovrstne prehodne ureditve morajo biti jasno opredeljene in natančno časovno omejene, zanje pa je treba določiti učinkovite mehanizme izvajanja.

               11.Te dodatne pogajalske smernice temeljijo na načelih in pogojih, določenih v smernicah Evropskega sveta z dne 15. decembra 2017, in jih nadalje razvijajo.

               12.V skladu z navedenimi smernicami morajo vse morebitne prehodne ureditve, določene v sporazumu o izstopu, zajemati celoten pravni red Unije, vključno z zadevami s področja Euratoma. Ne glede na odstavek 17 teh pogajalskih smernic bi se moral pravni red Unije uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem enako, kot če bi bilo država članica. Vse morebitne spremembe pravnega reda Unije bi se v prehodnem obdobju morale samodejno uporabljati tudi za Združeno kraljestvo in v njem. Člen 4a Protokola (št. 21), ki je priložen Pogodbama, bi se moral v prehodnem obdobju še naprej uporabljati za akte, sprejete na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanaša na območje svobode, varnosti in pravice in je za Združeno kraljestvo do njegovega izstopa zavezujoč. Vendar se Združenemu kraljestvu ne bi več smelo omogočati uveljavljanje njegove pravice iz Protokola (št. 21) za sodelovanje v ukrepih, ki niso ukrepi iz člena 4a navedenega protokola.

               13.Pravo Unije, ki ga zajemajo te prehodne ureditve, bi moralo imeti v prehodnem obdobju v Združenem kraljestvu enake pravne učinke kot znotraj Unije.

               14.Glede na smernice Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 je treba spomniti tudi, da Združeno kraljestvo od datuma izstopa iz Unije naprej ne bo več imelo koristi od sporazumov, ki jih je sklenila Unija ali države članice v njenem imenu, ali pa so jih sklenile Unija in njene države članice skupaj. Kadar je to v interesu Unije, lahko Unija razmisli, ali in kako bi se bilo mogoče dogovoriti o ureditvi, ki bi omogočala ohranitev učinkov sporazumov za Združeno kraljestvo v prehodnem obdobju, vendar pa Združeno kraljestvo ne bi več moglo sodelovati v katerem koli organu, ustanovljenem s temi sporazumi.

               15.V skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 15. decembra 2017 se za kakršno koli prehodno ureditev od Združenega kraljestva v prehodnem obdobju zahteva nadaljnje sodelovanje v carinski uniji in enotnem trgu (z vsemi štirimi svoboščinami). Združeno kraljestvo bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe za ohranitev celovitosti enotnega trga in carinske unije. Združeno kraljestvo bi moralo še naprej delovati v skladu s trgovinsko politiko Unije. Zlasti bi moralo zagotoviti, da bodo njegovi carinski organi še naprej delovali v skladu s poslanstvom carinskih organov EU, med drugim s pobiranjem skupne carinske tarife in izvajanjem vseh kontrol, ki se v skladu s pravom Unije zahtevajo na mejah z drugimi tretjimi državami.

               16.V skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 29. aprila 2017 in prvim sklopom pogajalskih smernic z dne 22. maja 2017 se morajo za vsako morebitno časovno podaljšanje uporabe pravnega reda Unije še naprej uporabljati vsi obstoječi regulativni, proračunski, nadzorni, pravosodni in izvršilni instrumenti in strukture Unije, vključno s pristojnostjo Sodišča Evropske unije.

               17.Kar zadeva uporabo pravnega reda Unije za Združeno kraljestvo, bi bilo treba s sporazumom o izstopu zato v prehodnem obdobju ohraniti pristojnosti institucij (zlasti polno pristojnost Sodišča Evropske unije), organov, uradov in agencij Unije glede Združenega kraljestva ter fizičnih in pravnih oseb iz Združenega kraljestva. Vendar pa v skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 15. decembra 2017 Združeno kraljestvo ne bi več smelo sodelovati v institucijah Unije in tudi ne imenovati ali izvoliti njihovih članov, prav tako pa tudi ne sodelovati pri odločanju ali upravljanju organov, uradov in agencij Unije.

               18.Združeno kraljestvo bi bilo brez poseganja v odstavek 17 mogoče v prehodnem obdobju povabiti, da se brez glasovalnih pravic udeleži sej stalnih odborov ali skupin strokovnjakov Komisije in drugih podobnih subjektov ali agencij, uradov in organov, v katerih so zastopane države članice in:

               –kadar se razprava nanaša na individualne akte, ki se naslovijo na Združeno kraljestvo ali na fizične ali pravne osebe iz Združenega kraljestva, ali

               –kadar je udeležba Združenega kraljestva potrebna z vidika Unije za učinkovito izvajanje pravnega reda Unije v prehodnem obdobju.

               19.V sporazumu o izstopu bi bilo treba opredeliti natančne pogoje in jasen okvir za dopustitev takšne udeležbe v izjemnih primerih.

               20.Oblikovati bi bilo treba tudi posebno postopkovno ureditev, ki bo skladna z odstavkoma 17 in 18 ter bo namenjena določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti (celotnega dovoljenega ulova) v prehodnem obdobju.

               21.Prehodne ureditve bi se morale uporabljati od datuma začetka veljavnosti sporazuma o izstopu in ne bi smele trajati dlje kot do 31. decembra 2020.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Našteti so v zadnjih dvanajstih alineah Priloge II k Pogodbi o delovanju Evropske unije.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Skupno priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu Evropski komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja o posodobljenem sporazumu o pridružitvi z Republiko Čile
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Čile je bila prva južnoameriška država, ki je z EU sklenila sporazum o pridružitvi (v nadaljnjem besedilu: sporazum). Sporazum, ki zajema politične določbe ter določbe o sodelovanju in trgovini, se je začasno uporabljal od 1. februarja 2003. Veljati je začel 1. marca 2005.

               Izvajanje sporazuma je dobro napredovalo in njegov institucionalni okvir je v celoti operativen. Sporazum je pripomogel k okrepitvi odnosov med EU in Čilom (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) in odprl pot k opredelitvi novih področij sodelovanja ter vzpostavitvi novih dialogov o politiki. Na trgovinskem področju sporazum vključuje sporazum o prosti trgovini, ki je prispeval k znatni rasti v dvostranski trgovini in naložbah.

               Na srečanju ob robu vrha EU-CELAC v Santiagu, ki je potekal 26. in 27. januarja 2013, so se voditelji iz EU in Čila strinjali, da bi bilo po desetih letih izvajanja sporazuma treba preučiti možnosti za njegovo posodobitev.  Pridružitveni svet EU-Čile je 6. aprila 2015 podprl ustanovitev skupne delovne skupine (v nadaljnjem besedilu: skupina) o posodobitvi sporazuma. Cilj skupine je bil izvesti predhodno študijo za ocenitev ustrezne ravni ambicij za začetek pogajanj za posodobitev sporazuma na vseh področjih. Skupina je ustanovila dve podskupini, od katerih je ena odgovorna za politični dialog in sodelovanje, druga pa za trgovino. Podskupini sta svoje delo zaključili na 14. srečanju Pridružitvenega odbora EU-Čile, ki je potekalo 31. januarja 2017.

               Posodobljeni sporazum bi moral zajemati odnose med EU in Čilom v okviru sektorskega sodelovanja ter sodelovanja na političnem, varnostnem in trgovinskem področju. Glavni politični cilj je poglobiti odnose med EU in Čilom, in sicer z oblikovanjem novega celovitega besedila, ki bo nadomestilo sedanji sporazum in bo razširilo sedanje področje uporabe, pri čemer bo odražalo nove dvostranske in globalne politične ter gospodarske izzive. Postopek posodobitve bi moral, na podlagi izkušenj pri izvajanju sedanjega sporazuma, upoštevati poglobitev procesa vključevanja v EU in pristop novih držav članic EU ter spremembo vloge, ki jo imata EU in Čile na mednarodnem prizorišču.

               Na svetovni ravni je prišlo tudi do znatnega razvoja glede vprašanj trgovinske politike, pogodbenici pa sta sklenili zelo ambiciozne in celovite sporazume s tretjimi partnerji, ki presegajo določbe sporazuma o prosti trgovini med EU in Čilom.

               Pripravljalne razprave, ki so potekale v skupini, so prispevale k opredelitvi številnih parametrov, ki bi jih bilo treba upoštevati v procesu modernizacije. Na področju politike in sodelovanja je skupina prispevala k začetnemu dogovoru o možni obliki in obsegu novega sporazuma. Skupina je prav tako pomagala pri opredeljevanju področij skupnega interesa za prihodnje sodelovanje, ki se osredotoča na nadaljevanje mednarodnega sodelovanja med EU in Čilom v okviru Agende 2030 in pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

               V zvezi s trgovinskimi vprašanji je predhodna študija opredelila obseg in raven ambicioznosti, ki bi ju pogodbenici lahko dosegli s celovito posodobitvijo trgovinskega dela sporazuma. Potrdila je skupni cilj za čim večje izboljšanje okvira dvostranskih trgovinskih in naložbenih odnosov na podlagi obstoječega sporazuma ter s preseganjem obveznosti v okviru STO. Pogajanja bi morala potekati ob upoštevanju najnovejših trgovinskih sporazumov, ki sta jih pogodbenici izpogajali in sklenili, ter potrebe, da se zagotovita dopolnjevanje in usklajenost z navedenimi pogajanji in sporazumi.

                  Posodobljeni sporazum bi zato moral zagotoviti najvišjo možno stopnjo liberalizacije trgovine z blagom, storitev, naložb in dostopa do javnih naročil. Zagotoviti bi moral visoko raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Poleg tega bi moral razširiti področje uporabe obstoječih trgovinskih določb z obravnavanjem netarifnih ovir ter drugih regulativnih vidikov in vidikov na podlagi pravil. Posodobljeni sporazum bi moral pogodbenicama zagotoviti pravico, da na vseh ustreznih področjih izvajata legitimne cilje javnega reda. Dosežen bi moral biti tudi razvoj pri drugih vprašanjih, kot so odnosi trgovina in trajnostni razvoj, trgovina in vprašanje spola ter trgovina in mala in srednja podjetja.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

               Priporočilo je v skladu z globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki med drugim predvideva poglobitev odnosov z Latinsko Ameriko in Karibi s sklepanjem dvostranskih partnerstev.

               Priporočilo je tudi v skladu s sporočilom z naslovom „Trgovina za vse – Za učinkovitejšo, preglednejšo in odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“, ki poudarja potrebo po spodbujanju razvoja dvostranskih odnosov, da se zagotovijo delovna mesta in rast s celovito odpravo trgovinskih in naložbenih ovir ob zagotavljanju visokih ravni socialnega varstva in varstva okolja ter drugih ciljev politike EU, ki vključujejo trajnostni razvoj in specifične potrebe MSP. Sporočilo „Trgovina za vse“ je poudarilo, da bo Komisija zaprosila za pogajalske smernice za posodobitev sporazuma po uspešnem zaključku predhodne študije.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

               Priporočilo je v skladu z agendo za spremembe, sprejeto leta 2011, ki je podlaga za razvojno politiko EU v zvezi z državami, ki niso članice EU. V tem okviru je Čile „prerasel“ pomoč EU v okviru dvostranskega sodelovanja, zato se je iskal nov okvir za mednarodno sodelovanje na podlagi Evropskega soglasja o razvoju in agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Priporočilo temelji na členu 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

               Namen sporazuma je nadgraditi obstoječi sporazum o pridružitvi med EU in Čilom. Zato bi se morali ukrepi izvajati na ravni EU.

               Skupna trgovinska politika je med področji, na katerih ima Unija izključno pristojnost v skladu s členom 3 PDEU in členom 5(3) Pogodbe o Evropski uniji; načelo subsidiarnosti se na področjih, ki so v izključni pristojnosti EU, ne uporablja.

               •Sorazmernost

               Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije in visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) za pogajanja o posodobljenem sporazumu s Čilom ne presega tistega, kar je potrebno ali ustrezno za dosego ciljev politike.

               V zvezi s trgovinskimi vprašanji so se v skladu z načelom sorazmernosti upoštevale vse razumne možnosti politike, da bi se ocenila verjetna učinkovitost posredovanj politike, kakor so podrobno opisana v poročilu o oceni učinka.

               •Izbira instrumenta

                  Sklep Sveta Evropske unije.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Naknadno oceno gospodarskega učinka trgovinskega dela sporazuma je opravil zunanji svetovalec leta 2012. Nadaljnje podrobnosti so na voljo v poročilu o oceni učinka, ki je priloženo temu priporočilu.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

               Komisija je med 8. junijem in 8. septembrom 2016 izvedla spletno javno posvetovanje, ki je bilo objavljeno na spletnem mestu Generalnega direktorata za trgovino in spletnem mestu „EU Survey“ (spletnem orodju Komisije za javna posvetovanja). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj odgovorijo na vprašanja, ki so zajemala širok razpon tem s področja trgovine in naložb med EU in Čilom. Povzetek odzivov javnega posvetovanja je priložen poročilu o oceni učinka, odzivi zainteresiranih strani pa so bili objavljeni na spletnem mestu Generalnega direktorata za trgovino.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                   Za pripravo predhodne analize morebitnega vpliva posodobitve dela sporazuma, ki se nanaša na trgovino, je bil pooblaščen zunanji svetovalec. Ta zunanja raziskava je priložena poročilu o oceni učinka.

               •Ocena učinka

                  Izvedena je bila ocena učinka o posodobitvi dela sporazuma, ki se nanaša na trgovino.  Poročilo o oceni učinka in njen povzetek ter pozitivno mnenje Odbora za regulativni nadzor so priloženi k temu priporočilu.

                  Poleg ocene učinka bo neodvisna ocena učinka na trajnostni razvoj preučila vpliv trgovinskega dela posodobljenega sporazuma na morebitne posledice na področju gospodarstva, družbe, človekovih pravic in okolja. Izvedli jo bodo zunanji svetovalci v času pogajanj, temeljila pa bo na obsežnem in stalnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, zlasti civilno družbo. Ocena trajnostnega učinka bo zaključena pred parafiranjem posodobljenega sporazuma, njene ugotovitve pa bodo vključene v pogajalski proces.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Od novih trgovinskih priložnosti in prihrankov pri stroških zaradi liberalizacije trgovine in boljšega pravnega okvira ter zaradi določb za izboljšanje carinskih postopkov in povečanje preglednosti zakonodaje bi morala imeti koristi mala in srednja podjetja. Poročilo o oceni učinka vsebuje podrobne informacije o možnih vplivih na zainteresirane strani in gospodarske sektorje.

               •Temeljne pravice

                  EU si bo prizadevala za vključitev posebnih klavzul o demokraciji, načelu pravne države ter človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, ki jih je treba opredeliti kot bistvene elemente sporazuma.

                  Poročilo o oceni učinka o posodobitvi trgovinskega dela sporazuma obravnava vprašanja temeljnih pravic s socialnih in okoljskih vidikov ter z vidika človekovih pravic. Na primer, trgovinski del posodobljenega sporazuma bi moral v skladu z uveljavljeno politiko EU vsebovati poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Trgovinski del posodobljenega sporazuma bo imel omejen negativen učinek na proračun EU, in sicer pri carinskih dajatvah zaradi liberalizacije tarif. Posredni pozitivni učinki se pričakujejo v smislu povečanja virov iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  V skladu z zavezo, sprejeto leta 2015 v sporočilu „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“, bo poglobljeno naknadno vrednotenje učinkov trgovinskega dela posodobljenega sporazuma izvedeno, ko bo sporazum dovolj dolgo v veljavi, da se zagotovi razpoložljivost ustreznih podatkov. Priloženo poročilo o oceni učinka vsebuje podrobne informacije o predvidenih ureditvah glede spremljanja in vrednotenja.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

               Ni relevantno.

               Postopkovni vidiki

                  Pogajalsko skupino sestavljata Komisija in visoki predstavnik.

               V skladu s členom 218(4) PDEU se predlaga, da Svet določi posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja. O delih posodobljenega sporazuma, ki se nanašajo na politiko in sodelovanje, se opravijo posvetovanja z Delovno skupino za Latinsko Ameriko in Karibe. O delih posodobljenega sporazuma, ki se nanašajo na trgovino, se opravijo posvetovanja z Odborom za trgovinsko politiko.

               Evropski parlament se v skladu s členom 218(10) PDEU v vseh fazah postopka obvešča.

               Natančna struktura sporazuma se določi glede na nadaljnjo presojo mnenja 2/15 Sodišča Evropske unije.

               Komisija in visoki predstavnik bosta Čile obvestila o notranjih pravilih EU o preglednosti in o dostopu Sveta Evropske unije in Evropskega parlamenta do pogajalskih dokumentov.

               Komisija in visoki predstavnik pozdravljata dejstvo, da člani Sveta Evropske unije v skladu s svojimi institucionalnimi praksami vedno bolj sodelujejo s svojimi parlamenti v zgodnji fazi trgovinskih pogajanj. Člane Sveta Evropske unije poziva, naj enako storijo pri tem priporočilu za sklep Sveta, ob ustreznem upoštevanju Sklepa Sveta 2013/488/EU.

               Komisija in visoki predstavnik priporočata, da se pogajalske smernice objavijo takoj po njihovem sprejetju.

               Temu priporočilu za sklep Sveta se umakne oznaka zaupno ob izločitvi pogajalskih smernic iz Priloge.

               Skupno priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu Evropski komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja o posodobljenem sporazumu o pridružitvi z Republiko Čile

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik),

               KER bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev posodobljenega sporazuma o pridružitvi z Republiko Čile (v nadaljnjem besedilu: sporazum), ki naj bi nadomestil sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani
                  1
                –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               (1)Komisija in visoki predstavnik sta pooblaščena, da se v imenu Unije pogajata o posodobljenem sporazumu o pridružitvi s Čilom (v nadaljnjem besedilu: sporazum);

               (2)pogajalsko skupino Unije vodi Komisija.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo na podlagi pogajalskih smernic Sveta, kakor so določene v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z Delovno skupino Sveta za Latinsko Ameriko in Karibe. O delih sporazuma, ki se nanašajo na trgovino, se opravijo posvetovanja z Odborom za trgovinsko politiko.

               Člen 4

               Ta sklep in njegova priloga se objavita takoj po njunem sprejetju.

               Člen 5

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo in visokega predstavnika.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 352, 30.12.2002, str. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            PRILOGA
            k
            Skupnemu priporočilu za sklep Sveta
            o pooblastilu Evropski komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja o posodobljenem sporazumu o pridružitvi s Čilom
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               PRILOGA

               SMERNICE ZA POGAJANJA O POSODOBLJENEM SPORAZUMU O PRIDRUŽITVI S ČILOM

               A.
                     NARAVA IN PODROČJE UPORABE SPORAZUMA

               Cilj pogajanj je sklenitev celovitega sporazuma s Čilom (v nadaljnjem besedilu: posodobljeni sporazum) zaradi posodobitve in nadomestitve veljavnega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani
                  1
                (v nadaljnjem besedilu: sporazum o pridružitvi).

               S pogajanji bi se moralo razširiti sedanje področje uporabe sporazuma o pridružitvi in ta sporazum prilagoditi novim političnim ter gospodarskim svetovnim izzivom, novim okoliščinam partnerstva EU-Čile in ravni ambicij nedavno sklenjenih sporazumov ter potekajočih pogajanj med EU in Čilom.

               Posodobljeni sporazum bi moral ustvariti skladen, celovit in sodoben pravno zavezujoč okvir za odnose EU s Čilom.

               Glede na to da je Čile „prerasel“ okvir dvostranske razvojne pomoči EU, je pomembno, da se novi vzorec sodelovanja med EU in Čilom odraža v vsebini in strukturi posodobljenega sporazuma. Odražati bi moral transformativno naravo Agende 2030 in vlogo mednarodnega razvojnega sodelovanja pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja.

               Sporazum bi moral omogočiti okrepljeno politično sodelovanje na področju zunanjih in varnostnih zadev.

               Natančna struktura sporazuma se določi glede na nadaljnjo presojo mnenja 2/15 Sodišča Evropske unije.

               B. PREDLAGANA VSEBINA SPORAZUMA

               I. Splošna načela in cilji

               Posodobljeni sporazum bi moral temeljiti na spoštovanju demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor so zapisani zlasti v Ustanovni listini ZN ter drugih zadevnih instrumentih s področja človekovih pravic, med drugim v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah. Skupaj s prvim delom klavzule EU o neširjenju orožja za množično uničevanje bi ta načela morala predstavljati bistvene elemente posodobljenega sporazuma. Če se ta načela kršijo, bi moral posodobljeni sporazum zagotavljati možnost enostranske delne ali popolne začasne razveljavitve sporazuma.

               Posodobljeni sporazum bi moral Čilu in EU omogočiti, da okrepita svoje institucionalne zmogljivosti, javne politike in zakonodajne okvire ter da v ključnih večstranskih in regionalnih forumih ter institucijah delujeta kot strateška partnerja, če se tako dogovorita.

               Posodobljeni sporazum bi od pogodbenic moral zahtevati, da sprejmeta vse ukrepe, potrebne za uveljavljanje njegovih določb na vseh ravneh oblasti.

               Posodobljeni sporazum bi moral odražati skupno kulturno dediščino ter močne zgodovinske, politične in gospodarske vezi, ki povezujejo pogodbenici, ter biti skladen z naslednjimi osnovnimi načeli in ključnimi cilji:

               ·Prilagoditi vsebino sporazuma o pridružitvi, da bo bolje odražal nedavni razvoj svetovnih dogodkov.

               ·Odražati skupne vrednote demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države.

               ·Odražati zavezanost spodbujanju močnejše zveze, da bi svojim državljanom zagotovili blaginjo in dobro počutje.

               ·Okrepiti tesnejše usklajevanje pri dvostranskih in mednarodnih vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki.

               ·Okrepiti sodelovanje pri dvostranskih, regionalnih in globalnih vprašanjih skupnega interesa.

               ·Odražati pomembnost močnega in učinkovitega večstranskega sistema na podlagi mednarodnega prava z ohranjanjem miru, preprečevanjem konfliktov in krepitvijo mednarodne varnosti ter obravnavanjem skupnih izzivov.

               ·Odražati spoznanje, da je trajnostni razvoj splošni cilj pogodbenic in da si bosta prizadevali zagotoviti spoštovanje, spodbujanje in učinkovito izvajanje mednarodnih okoljskih in delovnih sporazumov ter standardov v skladu s pravnim redom EU. Odražati bi moral tudi zavezo pogodbenic, da trgovine in neposrednih tujih naložb ne bosta spodbujali z nižanjem domačih standardov in ravni varstva iz zakonodaje na področjih okolja, dela ter varnosti in zdravja pri delu in temeljnih standardov dela ali politik ter zakonodaje na tem področju, kakor tudi njuno zavezanost k izboljšanju predpisov, politik ter osnovnih ravni varstva okolja in dela.

               Cilj določb sporazuma o trgovini in naložbah bi moral biti povečanje obsega trgovine in naložb med EU in Čilom, in sicer z uporabo neizkoriščenega potenciala dvostranskega odnosa, ustvarjanjem novih gospodarskih priložnosti, krepitvijo blaginje potrošnikov, povečevanjem konkurenčnosti ter ustvarjanjem delovnih mest in rasti, med drugim v obliki:

               ·Nadaljnje vse večje in vzajemne liberalizacije trgovine z blagom in storitvami, naložb ter dostopa do priložnosti na področju javnih naročil.

               ·Visoke ravni zaščite naložb.

               ·Visoke ravni zaščite pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami.

               ·Visoke ravni zaščite potrošnikov.

               ·Odprave, zmanjšanja ali preprečevanja nepotrebnih necarinskih ovir.

               ·Pravice do urejanja gospodarskih dejavnosti v javnem interesu za doseganje legitimnih ciljev javnih politik, kot so varovanje in spodbujanje javnega zdravja, socialnih storitev, javnega izobraževanja, varnosti, okolja, javne morale, socialne zaščite ali varstva potrošnikov, zasebnosti in varstva podatkov ter spodbujanje in zaščita kulturne raznolikosti.

               ·Ukrepov za zagotavljanje, da mednarodna trgovina prispeva k splošnemu cilju trajnostnega razvoja in da pogodbenici ustrezno s tem izvajata sporazum.

               ·Skupnega cilja pogodbenic, da upoštevata posebne izzive, s katerimi se mala in srednja podjetja soočajo pri prispevanju k razvoju trgovine in naložb.

               ·Zaveze pogodbenic h komunikaciji z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe, vključno z zasebnim sektorjem, sindikati in drugimi nevladnimi organizacijami.

               ·Zaveze pogodbenic k sporazumu v popolni skladnosti z njunimi pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz STO in podpirajo večstranski sistem trgovanja.

               II.
                     Področja sodelovanja

               Sporazum bi moral zagovarjati kar najširši obseg sodelovanja, iz katerega naj načeloma ne bi bilo izključeno nobeno področje dejavnosti. Graditi bi moral na izkušnjah obstoječega sodelovanja in biti usmerjen v zagotavljanje učinkovitega mednarodnega sodelovanja pri izvajanju Agende 2030 ter doseganju ciljev trajnostnega razvoja.

               Vključevati bi moral zaveze obeh pogodbenic k poglobitvi njunega sodelovanja v obliki izmenjave znanja in dobrih praks na področjih skupnega interesa, pri čemer bi moral upoštevati, da je Čile država z visokim dohodkom ter članica OECD. Odražati bi moral pomembnost krepitve dejavnosti sektorskega sodelovanja, ki bi moralo biti usmerjeno zlasti v razvoj konkretnih predlogov, ukrepov in strateških ciljev ter spodbujanje dinamične kulture posvetovanja in usklajevanja.

               Pogodbenicama bi moral omogočati razvoj in uporabo modernih, učinkovitih in dinamičnih metod dela ter jima omogočati skupno ocenjevanje rezultatov na osnovi strateških ciljev. Spodbujati bi moral vzpostavljanje kontaktnih mrež in krepitev potrebnih zmogljivosti načrtovanja, izvajanja, merjenja, ocenjevanja in širjenja rezultatov njunega odnosa.

               Področja sodelovanja:

               ·Skupna zunanja in varnostna politika

               ·Razorožitev in neširjenje orožja

               ·Človekove pravice, pravna država in dobro upravljanje

               ·Enakost spolov

               ·Mednarodna varnost in kibernetski prostor

               ·Boj proti terorizmu

               ·Pravosodno sodelovanje

               ·Boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, organiziranemu kriminalu in korupciji

               ·Mednarodna migracija

               ·Konzularna zaščita

               ·Varnost državljanov

               ·Sodelovanje pri mednarodnem kriznem upravljanju

               ·Podjetništvo in industrija

               ·Surovine

               ·Družbena odgovornost podjetij

               ·Zaposlovanje in socialna vprašanja

               ·Regionalno sodelovanje

               ·Mladi

               ·Kultura

               ·Trajnostna energija

               ·Okolje

               ·Podnebne spremembe

               ·Krožno gospodarstvo

               ·Ribištvo

               ·Upravljanje oceanov

               ·Pripravljenost na nesreče

               ·Mednarodno sodelovanje in razvoj

               ·Modra rast

               ·Raziskave, znanost, tehnologija in inovacije

               ·Opazovanje Zemlje

               ·Strategije digitalne politike

               ·Napreden človeški kapital

               ·Izobraževanje in visoko šolstvo

               ·Turizem

               ·Varstvo osebnih podatkov

               ·Statistika

               ·Druga področja, po potrebi

               III.
                     Trgovina in naložbe

               Narava in področje uporabe

               Cilj poglavja o trgovini in naložbah posodobljenega sporazuma bi moralo biti povišanje ravni ambicij na vseh področjih veljavnega sporazuma. Ta bi moral zagotoviti dodatno in celovito vzajemno liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami ter vzpostavitev podrobnih pravil na širokem področju vprašanj, povezanih s trgovino in investicijami, kakor so opredeljena v nadaljevanju. Sporazum bi moral prav tako zagotoviti napredno in vzajemno liberalizacijo ter zaščito naložb in dodatni vzajemni dostop do trgov javnih naročil. Sporazum bi si poleg tega moral prizadevati za odpravo nepotrebnih ovir za trgovino in naložbe, vključno z obstoječim necarinskimi ovirami, z učinkovitimi in uspešnimi mehanizmi, ter si prizadevati za ambiciozno raven regulativne skladnosti na področju blaga in storitev, vključno z okrepljenim sodelovanjem med regulatorji.

               Pravila sporazuma o regulativni skladnosti zlasti ne bi smela posegati v pravico pogodbenic do pravnega urejanja v skladu z ravnjo zaščite zdravja, varnosti, potrošnikov, dela in podatkov ter varovanja okolja, kot se vsaki od njiju zdi ustrezna, ali da kako drugače z urejanjem dosežeta legitimne cilje javne politike, kot sta kulturna raznolikost ali trajnostni razvoj (kakor jih določa vsaka od  pogodbenic).

               Poglavje sporazuma o trgovini in naložbah bi prav tako moralo prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja in širših vrednot EU kot so človekove pravice, med drugim z vključitvijo s trgovino povezanih določb o delu, okolju in spolu, vključno z družbeno odgovornostjo podjetij, preglednostjo in spodbujanjem ter učinkovitim izvajanjem mednarodnih okoljskih in delovnih standardov. Za obravnavo takšnih ukrepov bi bilo treba v okviru celotnega sporazuma upoštevati trajnostni razvoj, vključno v obliki posebnega poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi obravnavalo socialna in okoljska vprašanja.

               Sporazum bi moral zagotoviti, da vse ravni oblasti, vključno z organi na podcentralni ravni in drugimi zadevnimi organi, dejansko izpolnjujejo določbe sporazuma.

               Sporazum bi moral upoštevati posebne potrebe malih in srednjih podjetij.

               Trgovina z blagom

               Nadaljnja odprava carinskih dajatev

               Sporazum bi si moral prizadevati za popolno liberalizacijo dajatev, pri čemer bi zagotavljal posebno obravnavo izdelkov, opredeljenih kot občutljivih, za katere bi se smiseln dostop do trga zagotavljal, na primer, s predvidenim daljšim prehodnim obdobjem ali delnimi zavezami glede liberalizacije (vključno s tarifnimi kvotami), ob upoštevanju ofenzivnih in defenzivnih interesov EU.

               Odpraviti bi se morale kakršne koli carinske dajatve, davki ali takse na izvoz ali kakršni koli ukrepi z enakim učinkom, hkrati pa bi se moralo prepovedati sprejetje novih tovrstnih ukrepov.

               Uvozne in izvozne omejitve

               Sporazum bi moral prepovedovati kakršne koli prepovedi ali omejitve trgovine med pogodbenicama, vključno s količinskimi omejitvami ali zahtevami za izdajo dovoljenj, ki jih ne opravičujejo posebne izjeme, opredeljene v nadaljevanju, ter bi moral vsebovati okrepljena pravila v zvezi z izdajanjem uvoznih in izvoznih dovoljenj, popravljenim blagom, predelanim blagom in označevanjem porekla.

               Pravila o poreklu

               Pogajanja bi morala biti usmerjena v posodobitev Priloge o pravilih o poreklu, da bi pravila o poreklu ter upravno sodelovanje iz sporazuma postali jasnejši in enostavnejši, pri čemer bi se upošteval najnovejši razvoj na področju pravil EU o poreklu. Določbe o upravnem sodelovanju bi morale biti usmerjene v zagotavljanje, da se upravne napake ustrezno obravnavajo.

               V interesu trgovine in naložb EU bi se v teku pogajanj lahko razmislilo o razširitvi kumulacije porekla na tretje države.

               Carinske zadeve in olajševanje trgovine

               Sporazum bi moral vključevati določbe o nadaljnjem olajševanju trgovine med pogodbenicama, pri čemer bi se zagotavljali učinkovit nadzor in ukrepi proti goljufijam. V ta namen naj bi nadgrajeval sporazum STO o olajševanju trgovine in vključeval podrobne zaveze, ki bi bile med drugim usmerjene v spodbujanje posodobitve ter poenostavitve pravil in postopkov, standardizirane dokumentacije, preglednosti, pravne varnosti in sodelovanja carinskih organov.

               Takšno sodelovanje bi moralo vključevati izmenjavo informacij zaradi varnosti dobavne verige in obvladovanja tveganja ter, po potrebi, vzpostavitev vzajemnega priznavanja tehnik obvladovanja tveganja, standardov v zvezi s tveganji, varnostnega nadzora in programov trgovinskega partnerstva za zaupanja vredne gospodarske subjekte, o katerih odloča in jih izvaja ustrezen odbor. Vključevati bi moral tudi izboljšanje veljavnih določb o vzajemnem upravnem sodelovanju in carinskih zadevah.

               Te določbe bi prav tako morale spodbujati približevanje na področju olajševanja trgovine z učinkovitim izvajanjem in uporabo notranjih pravil ter standardov na področju carinskih zadev in drugih trgovinskih postopkov, vključno z določbami STO in instrumenti Svetovne carinske organizacije ter, med drugim, revidirano Kjotsko konvencijo.

               Netarifni ukrepi

               Sporazum bi si moral prizadevati za odpravo nepotrebnih ovir za trgovino in naložbe, vključno s preostalimi necarinskimi ovirami, in sicer z učinkovitimi in uspešnimi mehanizmi, ter spodbujanjem regulativne skladnosti na področju blaga in storitev med EU in Čilom.

               Netarifne ovire pri trgovanju s posameznimi proizvodi bi bilo treba obravnavati na podlagi zahtevka in ponudbe, sočasno z izmenjavami tarifnih koncesij. Sporazum bi moral vključevati zaveze v zvezi z netarifnimi ovirami za posamezne sektorje. Sporazum bi prav tako moral predvidevati ustrezne postopke za preprečevanje novih netarifnih ovir in drugih nepotrebnih ovir za trgovino, do katerih bi lahko prišlo v prihodnosti, tudi prek preglednosti veljavnih zakonov in dugih predpisov.

               Sporazum bi moral vključevati določbe o državnih trgovinskih podjetjih, pri tem oceniti vsa morebitna izkrivljanja konkurence ter ovire za trgovino in naložbe, do katerih bi lahko prišlo zaradi navedenih podjetij.

               Prav tako bi se morale obravnavati trgovinske ovire zaradi lokalizacije (ukrepi, oblikovani za zaščito, v korist ali za spodbudo domačih subjektov na račun uvoženega blaga, storitev ali intelektualne lastnine v tuji lasti oziroma intelektualne lastnine, ki je bila razvita v tujini).

               Tehnični predpisi, standardi in postopki za ocenjevanje skladnosti

               Pogodbenici bi morali določiti celovite določbe o tehničnih ovirah v trgovini, ki bi gradile na Sporazumu STO o tehničnih ovirah v trgovini in ga celo nadgradile. Cilji teh določb bi morali biti med drugim prizadevanje za uskladitev in poenotenje tehničnih predpisov z uporabo mednarodnih standardov, racionalizacija preizkusov in zahtev za certificiranje, npr. s pristopom k ugotavljanju skladnosti, ki temelji na tveganju, (vključno z uporabo lastne izjave o skladnosti v sektorjih, kjer je to mogoče in primerno), spodbujanje uporabe akreditacij, krepitevi preglednosti, vzpostavitev mehanizma za boljši dialog in sodelovanje za obravnavo dvostranskih vprašanj na področju tehničnih ovir v trgoviniter izboljšanje razširjanja informacij uvoznikom in izvoznikom.

               Razmisli se lahko o sektorskih prilogah z natančnejšimi in posebnimi pravili.

               Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

               Za zagotovitev skladnosti z drugimi podobnimi trgovinskimi sporazumi, ki jih je sklenila EU, bi novi sporazum moral vključevati, v skladu z ustreznimi institucionalnimi dogovori, določbe veljavnega Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je priložen veljavnemu Sporazumu o pridružitvi, pri čemer bi se na določenih področjih po potrebi lahko sprejele spremembe.

               Instrumenti trgovinske zaščite

               Zaščitni ukrepi

               Sporazum bi moral vključevati klavzulo o zaščitnih ukrepih, ki bi določala, da lahko katera koli pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe v skladu s Sporazumom STO o izvajanju člena XIX Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) 1994 ali Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih. Sporazum bi moral prav tako zagotavljati, da bi takšni zaščitni ukrepi imeli čim manjši učinek izkrivljanja na dvostransko trgovino.

               Da bi se kar najbolj uresničile zaveze glede liberalizacije in zagotovila morebitna potrebna zaščita, bi sporazum načeloma moral vsebovati dvostransko zaščitno klavzulo, s katero lahko katera koli pogodbenica delno ali v celoti odpravi preferenciale, kadar bi zaradi začetka veljave sporazuma večji uvoz izdelka iz druge pogodbenice povzročal ali lahko povzročil resno škodo domači industriji.

               Protidampinški in izravnalni ukrepi

               Sporazum bi moral vključevati klavzulo o protidampinških in izravnalnih ukrepih, ki bi določala, da lahko katera koli pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe proti dampingu in/ali subvencijam, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v skladu s Sporazumom STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) 1994 ali Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Sporazum bi moral prav tako vključevati zaveze, ki gredo na tem področju dlje od pravil STO ter so v skladu s pravili EU in predhodnimi sporazumi.

               Posebne določbe

               Sporazum bi moral potrditi, da plačila v „zeleno škatlo“ ne izkrivljajo cen, zato načeloma ne bi smela bit tarča protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov.

               Trgovina s storitvami in naložbe

               Storitve in liberalizacija naložb ter digitalna trgovina

               Sporazum bi moral v skladu s členom V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami dobro pokrivati različne sektorje in bi moral zajeti vse načine opravljanja storitev. Sporazum s področja uporabe ne bi smel vnaprej izključiti ničesar, razen avdiovizualnih storitev, ki se izključijo iz zavez v zvezi s storitvami in liberalizacijo naložb, ter v okviru izvajanja javnih pooblastil opravljenih storitev in izvedenih dejavnosti. Pogajanja bi morala biti usmerjena v napredno in vzajemno liberalizacijo trgovine s storitvami in naložb, in sicer z odpravo omejitev dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki presega zaveze pogodbenic v okviru STO in zaveze, ponujene v okviru pogajanj o sporazumu o trgovini s storitvami. Sporazum bi moral vključevati pravila o zahtevah glede učinkovitosti poslovanja, povezanega z naložbami.

               Sporazum bi poleg tega moral v primerjavi s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami vsebovati nova ali okrepljena regulativna pravila. V ta namen bi pogajanja morala zajemati vprašanja kot so:

               ·regulativne določbe o preglednosti in vzajemnem priznavanju;

               ·horizontalne določbe o notranjih predpisih, kot so tisti, ki zagotavljajo nepristranskost in dolžno ravnanje v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo dovoljenj in kvalifikacije; ter

               ·regulativne določbe za posamezne sektorje – vključno s telekomunikacijskimi, finančnimi, poštnimi in kurirskimi storitvami ter storitvami mednarodnega pomorskega prevoza.

               V luči vse večje digitalizacije trgovine bi se s pogajanji morala vzpostaviti pravila o e-trgovini in čezmejnem pretoku podatkov, elektronskih storitvah zaupanja in avtentikacijskih storitvah ter o nepovabljenih sporočilih za neposredno trženje, pogajanja pa bi morala obravnavati tudi digitalni protekcionizem in neupravičene zahteve glede lokalizacije podatkov, pri čemer ne bi smela posegati v pravila EU o varstvu osebnih podatkov ali nanje vplivati.

               Sporazum lahko vključuje postopkovne obveznosti glede vstopa in bivanja fizičnih oseb iz poslovnih razlogov v skladu z obvezami pogodbenic iz načina 4. Hkrati pa nobena določba sporazuma pogodbenicama ne bi smela preprečevati uporabe njunih nacionalnih zakonov in drugih predpisov glede vstopa in bivanja, pod pogojem da ti ne izničijo ali omejijo ugodnosti, ki izhajajo iz sporazuma. Še naprej se uporabljajo zakoni, predpisi ter zahteve EU in njenih držav članic glede delovnih pogojev in delavskih pravic.

               Sporazum bi moral potrditi pravico EU, njenih držav članic ter njihovih nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov do urejanja za doseganje legitimnih ciljev javnih politik, kot so varovanje in spodbujanje javnega zdravja, socialnih storitev, javnega izobraževanja, varnosti, okolja, javne morale, socialne zaščite ali varstva potrošnikov, zasebnosti in varstva podatkov ter spodbujanje in zaščita kulturne raznolikosti. Ohraniti bi bilo treba visoko kakovost javnih storitev EU v skladu s PDEU in zlasti ob upoštevanju Protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena ter zadržkov EU na tem področju, vključno s sporazumom GATS.

               Zaščita naložb

               Sporazum bi moral vključevati:

               ·najsodobnejše in natančno določene standarde za zaščito naložb, vključno z določbami o pošteni in pravični obravnavi, popolni zaščiti in varnosti, nacionalni obravnavi, obravnavi po načelu največjih ugodnosti, zaščiti pred neposredno in posredno razlastitvijo, brezplačnih prenosih, nadomestilu za izgube, spoštovanju pisnih zavez; ter

               ·najsodobnejši pravosodni mehanizem za reševanje sporov med vlagatelji in državami, z naložbenim sodiščem in pritožbenim mehanizmom (sistem sodišč za naložbe). Ta mehanizem bi moral zagotoviti popolno nepristranskost in preglednost postopkov reševanja sporov, preprečevati popolnoma neutemeljeno pravdanje ter vključevati ustrezna orodja za olajševanje sporazumne poravnave zahtevkov.

               Določbe o zaščiti naložb bi morale zagotavljati močno zaščito vlagateljev in naložb, pri čemer bi v celoti ohranjale pravico pogodbenic do urejanja za doseganje legitimnih ciljev politik, kot so varovanje in spodbujanje javnega zdravja, socialnih storitev, javnega izobraževanja, varnosti, okolja, javne morale, socialne zaščite ali varstva potrošnikov, zasebnosti in varstva podatkov ter spodbujanje in zaščita kulturne raznolikosti.

               Pretok kapitala in plačila

               Sporazum bi moral zagotavljati določbe o popolni liberalizaciji tekočih plačil in pretoku kapitala ter vključevati klavzulo o mirovanju. Vključevati bi moral zaščitne določbe in določbe o izjemah (npr. glede ekonomske in monetarne politike EU ter plačilne bilance), ki bi bile v skladu z določbami PDEU o prostem pretoku kapitala.

               Sporazum ne bi smel preprečevati uveljavljanja izjem glede prostega pretoka kapitala in plačil, upravičenih na podlagi ustreznih pravil STO.

               Pravice intelektualne lastnine

               Sporazum bi moral dopolnjevati in nadgrajevati Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine ter biti namenjen zagotavljanju visoke stopnje zaščite in uveljavljanja vseh oblik pravic intelektualne lastnine.

               V skladu z navedenim bi sporazum moral vključevati splošne določbe, avtorske in sorodne pravice, blagovne znamke, modele, patente, žlahtniteljske pravice, zaščito nerazkritih informacij, vključno s poslovnimi skrivnostmi, geografske označbe ter po potrebi zaveze v zvezi s spoštovanjem in/ali izpolnjevanjem ustreznih večstranskih sporazumov in konvencij.

               Sporazum bi moral zagotavljati okrepljeno izvrševanje pravic intelektualne lastnine, tudi v digitalnem okolju in na mejah.

               V zvezi z geografskimi označbami bi posodobljeni sporazum – z nadgradnjo visoke stopnje zaščite vin in žganih pijač, ki je že vključena v veljavni sporazum – moral zagotoviti neposredno zaščito v obliki dogovora o seznamu geografskih označb kmetijskih proizvodov in živil, in sicer na visoki stopnji zaščite z nadgradnjo člena 23 TRIPS (vključno z zaščito pred navajanjem), okrepljenim izvrševanjem, izjemami glede pravic, podeljenih trgovskim imenom (sočasni obstoj), ter možnostjo dodajanja novih geografskih označb. Obravnavati bi bilo treba vprašanja v zvezi s posameznimi predhodnimi pravicami, na primer povezanimi z žlahtniteljskimi pravicami, blagovnimi znamkami ter splošno ali drugo legitimno predhodno uporabo.

               Sporazum bi si prav tako moral prizadevati za vzpostavitev rednega dialoga/delovnih skupin o intelektualni lastnini, in sicer za spodbujanje izmenjave informacij o ustreznem zakonodajnem napredku, izmenjave izkušenj pri izvrševanju in posvetovanja v zvezi s tretjimi državami.

               Javna naročila

               Sporazum bi si moral prizadevati za okrepljen vzajemen dostop do trgov javnih naročil organov na centralni in podcentralni ravni, vključno s podjetji v državni lasti in podjetji s posebnimi ali ekskluzivnimi pravicami, ki delujejo v sektorju javnih služb. Graditi bi moral na dopolnitvi sedanjega dostopa do trga z zagotavljanjem obravnave, ki ni manj ugodna od tiste, ki se zagotavlja lokalnim dobaviteljem. Zajemati bi moral blago, storitve in gradnje, razen nekaterih izjem, vključevati pa bi moral tudi pogajanja o zavezah glede koncesij za gradnje v skladu z ustrezno zakonodajo s tega področja.

               Sporazum bi si moral prav tako prizadevati za izboljšanje veljavnih pravil in disciplin tako, da bi jih uskladil s Sporazumom STO o javnih naročilih ter z uvedbo novih določb.

               Trgovina in konkurenca

               Sporazum bi moral vključevati protimonopolna pravila in pravila o združitvah, ki bi veljala za vsa podjetja. Vključevati bi moral splošna načela izvrševanja, vključno s preglednostjo, nediskriminacijo, poštenim postopkom in dolžnim pravnim postopanjem.

               Sporazum bi moral prav tako vključevati določbe o subvencijah, ki bi zajemale vprašanja preglednosti, posvetovanj in pravila v zvezi z najbolj izkrivljajočimi vrstami subvencij. Določbe o posvetovanjih bi morale izključevati kmetijske subvencije. Sporazum bi moral vključevati posebna pravila o podjetjih v državni lasti, podjetjih, katerim so dodeljene posebne pravice ali privilegiji, in pravnih monopolih, da se zagotovi, da ne izkrivljajo konkurence ali ustvarjajo ovir za trgovino in naložbe.

               Mala in srednja podjetja (MSP)

               Sporazum bi moral vključevati posebno poglavje o malih in srednjih podjetjih. Sporazum bi MSP moral pomagati, da bi ta lahko v celoti izkoristila priložnosti, ki jih ponuja sporazum, vključno z ureditvami za izmenjavo informacij glede zahtev za dostop do trga in ustrezno institucionalno ureditvijo.

               Trgovina in trajnostni razvoj

               Sporazum bi moral vključevati določbe o delovnih in okoljskih vidikih trgovine in trajnostnega razvoja, pomembnih za področje trgovine in naložb. Vključevati bi moral določbe za spodbujanje spoštovanja in učinkovitega izvajanja ustreznih mednarodno dogovorjenih načel in pravil, vključno s temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela ter mednarodnimi okoljskimi sporazumi, tudi tistimi, ki so povezani s podnebnimi spremembami.

               Sporazum bi moral potrditi pravico pogodbenic do urejanja na področjih dela in okolja, in sicer v skladu z njunimi mednarodnimi zavezami ter za doseganje visokih ravni zaščite. Vključevati bi moral določbe za preprečevanje znižanja domačih ravni varstva dela in okolja z namenom spodbujanja trgovine in naložb. To bi moralo vključevati zavezo, da pogodbenici ne bosta odstopali od nacionalne delovne in okoljske zakonodaje ali opuščali njenega izvajanja.

               Sporazum bi moral spodbujati večji prispevek trgovine in naložb k trajnostnemu razvoju, vključno z obravnavanjem področij kot so olajševanje trgovine z blagom in storitvami, ki so prijazni okolju in podnebju, ter spodbujanjem prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, družbene odgovornosti podjetij in enakosti spolov v skladu z mednarodno priznanimi instrumenti.

               Sporazum bi moral prav tako vključevati zaveze za spodbujanje trgovine z naravnimi viri, ki so zakonito pridobljeni in se trajnostno upravljajo, zlasti zaveze, ki so povezane z biotsko raznovrstnostjo, prostoživečimi živalmi, gozdarskimi proizvodi in ribištvom ter ki zajemajo mednarodne instrumente in prakse. Prav tako bi moral spodbujati trgovino, ki podpira razvoj ob nizkih emisijah, odporen na podnebne spremembe.

               Sporazum bi moral predvideti ustrezne določbe za učinkovito izvajanje in spremljanje teh določb ter postopke za obravnavo morebitnih sporov, ki bi nastali med pogodbenicama, zagotoviti pa bi moral tudi sodelovanje civilne družbe.

               Trgovina in enakost spolov

               Sporazum bi moral vključevati določbe za obravnavanje vidikov enakosti spolov, povezanih s trgovino. Upoštevati bi moral potrebo po okrepitvi priložnosti za ženske, da bi imele koristi od gospodarskih priložnosti, ki izhajajo iz okrepljenega trgovinskega odnosa pogodbenic v okviru sporazuma.

               Energija in surovine

               Sporazum bi moral vključevati določbe o trgovinskih in naložbenih vidikih energije in surovin. Pogajanja bi morala biti usmerjena v zagotavljanje odprtega, preglednega, nediskriminatornega in predvidljivega gospodarskega okolja ter omejevanje protikonkurenčnega ravnanja in obravnavo zahtev glede lokalne vsebine na teh področjih. Sporazum bi prav tako moral vključevati pravila, ki podpirajo in nadalje spodbujajo trgovino in naložbe v sektor obnovljivih virov energije.

               Regulativna skladnost in preglednost

               Sporazum bi moral vključevati horizontalna pravila o regulativni skladnosti in preglednosti za razvoj in izvajanje stroškovno in drugače učinkovitih ter skladnejših predpisov za blago in storitve. Sporazum bi moral med drugim vključevati določbe o zgodnjem posvetovanju o pomembnih predpisih, vključno z možnostjo vključitve zainteresiranih strani v pripravo regulativnih predlogov, objavo ukrepov, ki vplivajo na trgovino in naložbe, spodbujanjem izmenjave informacij ter okrepljeno uporabo dobrih regulativnih praks, kot sta regulativna ocena učinka in naknadna ocena.

               Boj proti korupciji

               Sporazum bi moral vključevati posebne določbe za boj proti korupciji, ki vpliva na trgovino in naložbe, in odvračanje od nje. Takšne določbe bi morale temeljiti na evropskih in mednarodno dogovorjenih standardih ter sporazumih s področja boja proti korupciji.

               Reševanje sporov med državami in mediacija

               Sporazum bi moral vključevati učinkovit in zavezujoč mehanizem za reševanje sporov med državami po hitrem postopku, zlasti v zvezi s sestavo senata in potekom postopkov pred senatom. Mehanizem za reševanje sporov bi moral biti pregleden, odprt in inovativen. Vključevati bi moral določbe o prožnih in hitrih mehanizmih mediacije.

               Splošne izjeme

               Sporazum bi moral vključevati splošne izjeme, vključno v zvezi z varnim poslovanjem, plačilno bilanco, bonitetnim nadzorom in obdavčenjem v skladu z ustreznimi členi sporazumov STO.

               Druga področja

               Po analizi, ki jo je izvedla Komisija, se lahko v sporazum ob predhodnem posvetovanju z Odborom za trgovinsko politiko in v skladu s Pogodbama EU vključijo določbe v zvezi z drugimi področji, povezanimi s trgovino in naložbami, če se med pogajanji izkaže, da za to obstaja obojestranski interes.

               IV. Splošni institucionalni okvir

               Sporazum bi moral vključevati določbe o institucionalni ureditvi, ki gradi na obstoječih ureditvah in praksah ter jih dodatno razvija.

               Pridružitveni svet bi moral obdržati svojo vlogo najvišjega organa v okviru posodobljenega sporazuma, odgovornega za splošni nadzor izvajanja sporazuma. Predlaga se, da se pogostost sej sveta prilagodi vzajemnemu dogovoru pogodbenic.

               Pridružitveni odbor bi moral obdržati svojo ključno vlogo pri zagotavljanju izvajanja sporazuma. Sporazum bi moral opredeliti načine, kako povečati učinkovitost dela pridružitvenega odbora pri nalogi zagotavljanja pomoči pridružitvenemu svetu, ki je spodbujati sinergije in zagotavljati več dinamike. Za obravnavo posebnih vprašanj se lahko ustanovijo pododbori in delovne skupine.

               Sporazum bi moral zagotavljati posebna trgovinska zasedanja pridružitvenega odbora, ustanovljenega v okviru sporazuma („pridružitveni trgovinski odbor“), za spremljanje izvajanja trgovinskih in naložbenih določb sporazuma. Po potrebi se za posebna področja lahko ustanovijo pododbori, ki bi delovali v okviru pridružitvenega trgovinskega odbora. Pridružitveni trgovinski odbor bi moral poročati pridružitvenemu svetu.

               Pridružitveni parlamentarni odbor bi moral obdržati svojo vlogo ter delovati kot forum medparlamentarnega sodelovanja članov Evropskega parlamenta in Čilskega nacionalnega kongresa.

               Skupni posvetovalni odbor se ohrani, da bi v okviru izvajanja novega sporazuma zastopal mnenje civilne družbe in socialnih partnerjev.

               V. Splošne in končne določbe

               Ne glede na mehanizem za reševanje sporov za trgovinska in s trgovino povezana vprašanja bi sporazum moral vključevati določbe o neizpolnjevanju obveznosti sporazuma, vključno z delno ali popolno prekinitvijo uporabe sporazuma v primeru kršenja njegovih bistvenih elementov. Nobena določba tega sporazuma ne bi smela vplivati na zakonodajo EU ali držav članic o dostopu javnosti do uradnih dokumentov.

                     (1)

                        UL L 352, 30.12.2002, str. 1.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 416 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2018in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2018

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Madžarsko
                  4
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Madžarska je 30. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in konvergenčni program za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2018 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal z 2,0 % BDP leta 2017 na 2,4 % BDP v letu 2018 ter se zatem postopno izboljševal in do leta 2022 dosegel 0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2020. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  7
                naj bi bil srednjeročni proračunski cilj dosežen do leta 2022. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno zniževal in se do konca leta 2022 spustil nekoliko pod 60 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden, kar pomeni opazna tveganja za izvajanje ciljev glede primanjkljaja.

               (6)Konvergenčni program za leto2018 kaže, da je učinek z varnostjo povezanih ukrepov v letu 2017 na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki za varnostne ukrepe v letu 2017 znašali 0,17 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je resnost teroristične grožnje izreden dogodek, njen vpliv na madžarske javne finance je znaten, vzdržnost pa ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi teh dodatnih stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2017 znižana.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Madžarski priporočil, naj v letu 2017 doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, razen če je srednjeročni cilj spoštovan z manjšim naporom. Na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2017 je bil za Madžarsko ugotovljen znaten odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja. Komisija je 23. maja 2018 v skladu s členom 121(4) PDEU in členom 10(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Madžarski izdala opozorilo, da je bil v letu 2017 ugotovljen znaten odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Svet je nato XX. junija sprejel priporočilo, v katerem je potrdil, da mora Madžarska sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  8
                v letu 2018 ne bo presegla 2,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2018 obstaja tveganje odklona od priporočenega napora.

               (8)V letu 2019, ko naj bi bil delež javnega dolga Madžarske nad 60 % BDP in naj bi proizvodna vrzel predvidoma znašala 2,3 %, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 3,9 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,75 % BDP, kot izhaja iz matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2018 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve v letu 2019. Na splošno Svet meni, da bodo glede na močno poslabšanje fiskalnih obetov za izpolnitev določb Pakta za stabilnost in rast od leta 2018 potrebni znatni dodatni ukrepi v skladu s priporočilom za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, naslovljenim na Madžarsko XX junija 2018.

               (9)Skupna stopnja zaposlenosti se je znatno izboljšala, ugodna gospodarska gibanja pa nudijo priložnost za ponovno vključitev brezposelnih na trg dela. Vrzel v zaposlenosti med spoloma je velika, zlasti v starostni skupini 25–39 let, kar je vsaj deloma mogoče pojasniti z omejeno ponudbo kakovostnega otroškega varstva. Udeležba otrok, mlajših od 3 let, v otroškem varstvu, je veliko pod barcelonskim ciljem in povprečjem EU. Čeprav je shema javnih del še vedno glavna aktivna politika zaposlovanja, se je število udeležencev v njem znatno zmanjšalo, kar predstavlja pozitiven razvoj. Kljub temu pa je shema še vedno premalo osredotočena in njena učinkovitost pri ponovnem vključevanju udeležencev na odprti trg dela je glede na razmere na trgu dela še naprej omejena. Aktivne politike zaposlovanja, ki se bolj osredotočajo na izpopolnjevanje in preusposabljanje, so premalo razvite.

               (10)Delež oseb, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, se je leta 2016 zmanjšal na 26,3 %, vendar je še vedno nad povprečjem EU. Otroci so na splošno bolj izpostavljeni revščini kot druge starostne skupine. Raven socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka je nižja od 50 % praga revščine za enočlansko gospodinjstvo, kar pomeni, da je med najnižjimi v EU. Ustreznost denarnih nadomestil za brezposelnost je zelo nizka: najdaljše obdobje 3 mesecev velja za najkrajše v EU in predstavlja le približno četrtino povprečnega časa, ki ga potrebujejo iskalci zaposlitve, da najdejo zaposlitev. Poleg tega so stopnje plačil med najnižjimi v EU.

               (11)Madžarska struktura in procesi socialnega dialoga so še vedno premalo razviti in ne omogočajo smiselnega vključevanja socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje politik. Pomanjkljivosti pri sodelovanju zainteresiranih strani in omejena preglednost vplivata na dokazno osnovo in kakovost oblikovanja politike, kar povzroča negotovost za vlagatelje in upočasnjuje konvergenco.

               (12)Uvedeni so bili ukrepi za izboljšanje davčnega sistema, vendar nekatere težave še vedno ostajajo. Čeprav se davčni primež stroškov dela zmanjšuje, zlasti za nekatere skupine z nizkimi dohodki, je v primerjavi z ravnjo EU še vedno visok. Splošna zapletenost davčnega sistema je skupaj z nadaljnjim obstojem sektorskih davkov še vedno slabost. Ukrepi proti strategijam davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje so ključni za preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, zagotavljanje poštene obravnave davkoplačevalcev in zaščito javnih financ. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje pozivajo k usklajenim ukrepom nacionalnih politik, ki bodo dopolnili zakonodajo EU. Madžarska beleži razmeroma visoke prilive in odlive kapitala prek subjektov za posebne namene, ki niso povezani z realnim gospodarstvom. Odsotnost davčnih odtegljajev na v tujino  plačanih dividend, obresti in licenčnin (tj. plačila rezidentov EU rezidentom tretjih držav), ki jih uveljavljajo družbe s sedežem na Madžarskem, lahko privedejo do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, če tudi v prejemni jurisdikciji niso obdavčena. Komisija sprejema, da Madžarska priznava, da lahko plačila v tujino privedejo do agresivnega davčnega načrtovanja, če so zlorabljena. Komisija bo na podlagi nedavnih izmenjav nadaljevala svoj konstruktivni dialog za boj proti strategijam davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje.

               (13)Regulativne ovire na področju storitev, zlasti trgovine na drobno, vplivajo na uspešnost sektorja in ovirajo učinkovito prerazporeditev virov, produktivnost in inovacije. Obstaja stalen trend, da se nekatere storitve prenesejo na posebej za to ustanovljena podjetja v državni lasti, kar škodi odprti konkurenci. Dodaten problem je nepredvidljivost pravnega okvira, zlasti v sektorju maloprodaje, ki se je v zadnjih letih soočal s pogostimi spremembami predpisov. Ker so predlagani predpisi pogosto prilagojeni velikosti prometa ali prodajne površine, vplivajo predvsem na tuje trgovske verige. To povečuje negotovost med nosilci dejavnosti in lahko odvrača naložbe. Potrebno je stabilno regulativno okolje, ki bo ugodno za konkurenco. Restriktivna regulacija poklicev na Madžarskem ostaja visoka, zlasti v zvezi s ključnimi poklici, kot so računovodske in pravne storitve.

               (14)Še vedno obstajajo pomisleki v zvezi s preprečevanjem in preganjanjem korupcije. Več kazalnikov kaže, da se je izpostavljenost Madžarske korupciji v zadnjih letih povečala, tveganja korupcije pa bi lahko negativno vplivala na potencial države za rast. Delovanje tožilstva je ključnega pomena za boj proti korupciji in pranju denarja in čeprav se zdi, da so ukrepi za boj proti korupciji na nizki ravni dosegli določen uspeh, ni dovolj osredotočenosti na uvajanje preiskav zadev na visoki ravni. Ukrepe za preprečevanje korupcije še dodatno ovirajo omejena preglednost in omejitve dostopa do informacij. Sprejeti so bili pomembni ukrepi v zvezi z javnim naročanjem, vendar obstajajo možnosti za dodatno izboljšanje preglednosti in konkurence v razpisnih postopkih.

               (15)Rezultati izobraževanja na področju osnovnih znanj in spretnosti so precej pod povprečjem EU, zlasti za otroke iz prikrajšanih socialnoekonomskih razmer. Učenci so zgodaj usmerjeni v različne vrste šol z velikimi vrzelmi pri rezultatih izobraževanja in zaposlitvenih poteh. Prikrajšani otroci, vključno z Romi, se večinoma izobražujejo v poklicnih srednjih šolah, za katere so značilne slabše ravni osnovnih znanj in spretnosti ter višje stopnje osipa, poleg tega pa tisti, ki jih končajo povprečno prejemajo nižje plače. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja se je v povprečju zvišala na 12,4 % in je zlasti visoka med romskimi otroki. Ti izzivi so še zlasti pereči v okviru kakovostnega in vključujočega izobraževanja. Čedalje manjši nabor kandidatov in visoka stopnja osipa v terciarnem izobraževanju bosta dodatno omejila delež prebivalstva s terciarno izobrazbo v času, ko narašča povpraševanje po visoko usposobljeni delovni sili.

               (16)Slabši rezultati na področju zdravstva, ki jih še poslabšujejo nezdravi življenjski slogi, ostajajo in negativno vplivajo na človeški kapital. Nizke ravni porabe za zdravstvo in neučinkovito dodeljevanje sredstev omejujejo učinkovitost madžarskega zdravstvenega sistema. To skupaj z velikim zanašanjem na neposredna plačila negativno vpliva na enakopraven dostop do cenovno dostopnega, preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva dobre kakovosti. Dostop do oskrbe ovira tudi pomanjkanje zdravstvenih delavcev, čeprav so nedavna povečanja plač ublažila ta izziv. Reformni napori, ki potekajo, so osredotočeni na preprečevanje prekomerne uporabe storitev bolnišnične oskrbe, za kar je glavni vzrok ta, da ponudniki osnovnih storitev še niso ustrezno opremljeni, da bi lahko imeli učinkovito nadzorno vlogo na področju primarne zdravstvene oskrbe. Nadaljnja racionalizacija porabe sredstev v bolnišnicah, vključno s ciljno usmerjenimi naložbami za krepitev storitev osnovnega zdravstvenega varstva, bi omogočila zmanjšanje razlik pri dostopu do oskrbe, povečanje učinkovitosti in učinkovito izboljšanje rezultatov na področju zdravstva.

               (17)V okviru evropskega semestra 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (18)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2018, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.V letu 2018 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta z dne XX. junija 2018 za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. V letu 2019 zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,9 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP.

               2.Nadaljuje poenostavljanje davčnega sistema, zlasti z zmanjšanjem sektorskih davkov. Izboljša kakovost in preglednost postopka odločanja z učinkovitim socialnim dialogom in sodelovanjem z drugimi zainteresiranimi stranmi ter z rednimi ustreznimi ocenami učinka. Okrepi okvir za boj proti korupciji, poveča tožilska prizadevanja ter izboljša preglednost in konkurenco pri javnih naročilih, med drugim s predložitvijo podatkov, pridobljenih prek sistema e-javnega naročanja, ki je dostopen javnosti. Okrepi konkurenco, regulativno stabilnost in preglednost v storitvenem sektorju in še posebej v maloprodaji.

               3.Sprosti rezerve delovne sile z izboljšanjem kakovosti aktivnih politik zaposlovanja. Izboljša rezultate izobraževanja in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v kakovostnem in vključujočem rednem izobraževanju. Izboljša ustreznost in kritje socialne pomoči in nadomestil za brezposelnost.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki ga preračuna Komisija z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (8)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (9)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.