Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0145

Priporočilo za mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije, 2004-2008  /* SEK/2005/0145 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 2.2.2005SEK(2005) 145 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije, 2004-2008(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji do 1. marca 1999 predložiti programe stabilnosti. V skladu s členom 5 navedene uredbe je moral Svet preučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko je preučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.Komisija je začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Nemčijo dne 19. novembra 2002, Svet pa je 21. januarja 2003 ugotovil, da ima Nemčija čezmerni primanjkljaj. Hkrati je Svet Nemčiji priporočil, naj odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje leta 2004. Po ugotovitvah Sveta z dne 25. novembra 2003 in sklepu Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je Komisija v Sporočilu z dne 14. decembra 2004[2], naslovljenem na Svet, sklenila, naj se leto 2005 šteje kot ustrezen rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Komisija je tudi ugotovila, da so ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, na splošno videti skladni z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2005 in da na tej točki niso potrebni dodatni ukrepi po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija pa je zabeležila, da bi v primeru, če bi se v poznejši fazi pojavile napake pri izvajanju priporočenih popravnih ukrepov, morala priporočiti Svetu, naj okrepi proračunski nadzor in sprejme potrebne ukrepe v okviru določb Pogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti. Sklepi predsedstva Ekonomsko-finančnega sveta z dne 18. januarja 2005 potrjujejo to stališče. Nemčija je ponovno poudarila svojo zavezanost, da sprejme vse potrebne ukrepe, da svoj primanjkljaj v letu 2005 zniža pod 3 % BDP in da ga bo v letu 2006 tudi ohranila pod 3 %.Prvi program stabilnosti Nemčije, ki obravnava obdobje 1998-2002, je bil predložen 4. januarja 1999, Svet pa ga je ocenil 15. marca 1999[3]. Vsako naslednje leto so bile predložene posodobitve. Nemčija je zadnjo posodobitev programa stabilnosti predložila 1. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve, ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[4], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih bilanc, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[5]. Ta analiza daje naslednje ocene:-  Nemška vlada je sprejela posodobitev programa stabilnosti dne 1. decembra 2004. Posodobitev obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Pomanjkljivosti zadevajo (i) informacije o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja, (ii) prepletanje nezdružljivih podatkov (učinki politike se včasih primerjajo z osnovo, ki je bralcu neznana, včasih pa z referenčnim letom 2004); (iii) navajanje zaokroženih zneskov za ključne podatke. Opaziti pa je mogoče izboljšanje pri podrobnostih, na primer pri dosledni uporabi ESR 95 kot statističnega okvira v delih o makroekonomskem scenariju in proračunskih napovedih.-  Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, predvideva, da bo v letu 2005 stopnja rasti znašala 1,7 % in bo tako rekoč nespremenjena glede na pričakovano stopnjo 1,8 % v letu 2004. Zneski, ki so prilagojeni tako, da upoštevajo znatne koledarske učinke, kažejo, da se bo v letu 2005 rast povečala za ¾ odstotne točke. V zadnjih treh letih obdobja, ki ga zajema program, je pričakovati, da bo rast ostala na letni stopnji 2 %. V skladu z izračuni služb Komisije bi bila realna rast BDP z uporabo soglasno dogovorjene metodologije za zneske v programu nekoliko višja od potencialne, kar bi po ocenah v obdobju 2004-2008 znašalo povprečno 1½ %. Proizvodna vrzel pa bi ostala negativna do leta 2008. Za leto 2005 so napovedi služb Komisije nekoliko manj ugodne od napovedi v programu, negativna tveganja pa so se od jesenske napovedi služb Komisije povečala. Medtem ko napovedi o realni rasti BDP v posodobitvi vsebujejo določeno mero negativnih tveganj za leto 2005, pa so za preostala leta videti uresničljive. Deflator BDP, ki je podlaga za napoved, je videti nekoliko previsok, kar bi lahko pomenilo, da so davčni prihodki proti koncu programskega obdobja precenjeni.-  Kakor v prejšnjih posodobitvah programa je cilj srednjeročne proračunske strategije doseči ravnovesje med strukturnimi reformami, konsolidacijo proračuna in ciklično stabilizacijo. Cilj programa je znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP v letu 2005 in zagotoviti neprekinjeno zmanjševanje v naslednjih letih. Predvideva se, da se bo primanjkljaj zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2004 na 2,9 % BDP v letu 2005, nato pa bo enakomerno padal po ½ odstotne točke BDP na leto do 1½ % BDP leta 2008. Prilagoditve v tej posodobitvi potekajo na skoraj enak način kakor v prejšnjem programu, čeprav so za eno leto zamaknjene, na podlagi scenarija rahlo šibkejše rasti. Predvideno je, da se bo primarna bilanca s primanjkljaja ½ % BDP v letu 2004 prevesila na presežek 2 % BDP v letu 2008. Po izračunih služb Komisije na podlagi predvidevanj v programu in soglasno dogovorjene metodologije, se bo tudi ciklično prilagojena bilanca izboljšala za 0,6 odstotne točke v letu 2005, vendar pa samo za 0,3 odstotne točke na leto v letih 2007 in 2008, tako da bo leta 2008 dosegla -1,3 % BDP. Proračun blizu ravnovesja tako ne bi bil dosežen do konca zadnjega leta programa.-  Kolikor je mogoče soditi na podlagi sedanjih podatkov, bi morali ukrepi, ki so jih objavili nemški organi oblasti novembra 2004, zadostovati za zmanjšanje primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu 2005, v primerjavi s primanjkljajem 3,4 %, ki so ga predvidele službe Komisije v jesenski napovedi oktobra 2004. Vendar pa je to pogojeno z dvema glavnima tveganjema: prvič, rast bi lahko bila nižja od pričakovane. Drugič, izdatki za socialne transferje bi lahko bili višji tudi zaradi drugih razlogov poleg nepričakovano nizke rasti. Najpomembnejši izredni ukrep za zmanjševanje primanjkljaja tudi ostaja odvisen od odločitve Eurostata. V letih po 2005 ostaja stanje proračuna občutljivo, kljub temu, da bo javnofinančni primanjkljaj verjetno ostal pod 3 % BDP. Videti je, da naravnanost proračuna v posodobitvi programa ne bo zadostovala, da bi zagotovila doseganje srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja ali doseči presežek. Glede na izboljšanje ciklično prilagojene bilance proti koncu programskega obdobja za manj kakor 0,5 odstotne točke je prilagoditev, predvidena v posodobitvi, dokaj majhna, kljub izvajanju pomembnih strukturnih reform, ki bi lahko zmanjšale srednjeročne izdatke. Poleg tega je videti, da so prilagoditve proračuna proti koncu programskega obdobja dokaj optimistične, zlasti kar zadeva pričakovane presežke sistema socialne varnosti. Videti je tudi, da so od leta 2006 naprej prihodki od davkov ocenjeni dokaj ugodno. Treba bi bilo tudi omeniti, da izredni ukrepi, sprejeti novembra 2004 za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, v določeni meri slabijo proračunski položaj proti koncu programskega obdobja in po njem. Glede na to oceno tveganja je tudi videti, da proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga primanjkljaja ob običajnih makroekonomskih nihanjih pred letom 2008.-  Predvideva se, da bo delež javnega dolga ostal nad 60 % BDP v celotnem obdobju, ki je zajeto v program. Potem, ko se je med leti 2001 in 2004 povečal za 6 odstotnih točk na 65½ % BDP, se predvideva, da bo do leta 2008 padel na 65 % BDP. Predvideno gibanje dolga vsebuje ista tveganja kakor delež dolga: vsaka manjša sprememba slednjega bi zamaknila zmanjšanje deleža dolga po letu 2007.-  V posodobitvi so pregledane pomembne strukturne reforme, ki se izvajajo na trgu dela kot del paketa „Agenda 2010“ ter v javnem pokojninskem in zdravstvenem sistemu. Te reforme so glavni razlogi za upad denarnih transferjev za 2 % BDP in izdatkov za končno javno porabo za 1½ odstotne točke med leti 2004 in 2008. Leta 2005 se uvaja nov sistem socialnih prejemkov, ki bolj spodbuja brezposelne k iskanju zaposlitve, hkrati pa ne odpravlja v celoti pasti brezposelnosti za slabo plačana dela iz sistema davčnih ugodnosti. Vzdržnost javnega pokojninskega sistema je bila okrepljena s povezavo pokojnin in stopenj prispevkov z demografskimi gibanji. Spodbude za poznejše upokojevanje so se delno okrepile, prenosljivost dopolnilnih pokojninskih shem pa se je izboljšala. Reforme v sektorju zdravstvenega varstva so povzročile znatno zmanjšanje izdatkov leta 2004. Vendar pa bodo le delno obrzdale prihodnje pritiske, povezane s porabo.-  Videti je, da je Nemčija v sorazmerno dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Vendar pa je dolgoročna vzdržnost bistveno odvisna od srednjeročnega doseganja načrtovane proračunske konsolidacije. Že sprejete strukturne reforme, zlasti pa pokojninska reforma, bodo verjetno zmanjšale vpliv staranja prebivalstva na proračun. Vendar pa je razbremenilni vpliv tekočih reform na proračun precej negotov, posodobitev pa upošteva, da so potrebni dodatni ukrepi, da bi v večji meri zadržali izdatke, povezane z zdravstvom.-  Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobitvi programa leta 2004, delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. V letu 2004 zlasti ni bilo nobenega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja. Načrtovana srednjeročna prilagoditev ciklično prilagojene bilance od 2007 naprej je nižja od ½ odstotne točke BDP, poleg tega pa je izpostavljena tveganjem. V obdobju, zajetem v program, ne bo pomagala doseči proračuna blizu ravnovesja. Na to ne vpliva niti dejstvo, da Nemčija izvaja pomembne strukturne reforme, zlasti na področju trga dela in pokojninskega sistema, ki postavljajo državo v boljši položaj za spopadanje s posledicami starajočega se prebivalstva. Za Nemčijo ostaja ključnega pomena, da ji uspe premik na višje krivulje dejanske in potencialne rasti tako, da začne uporabljati svoje premalo izkoriščene rezerve na področju zaposlovanja.-  Glede na zgornjo presojo bi bilo primerno, da Nemčija (i) stori vse potrebno, da zagotovi znižanje čezmernega primanjkljaja v letu 2005; (ii) izvaja prilagoditve proračuna v letih po 2005, ki bodo omogočile doseči stanje proračuna blizu ravnovesja do konca programskega obdobja; in (iii) nadaljuje z izvajanjem strukturnih reform, ki bodo še izboljšale dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti na področju zdravstvenega sistema.* * *Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije in ga pošilja Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije, 2004-2008SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 5(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLENJE MNENJE:1.  Dne [17. februarja 2005] je Svet preučil posodobljeni program stabilnosti Nemčije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. V programu so večinoma uporabljeni zaokroženi zneski, prepletajo se neskladni podatki, podatki o eksogenih predpostavkah pa so nezadostni. V skladu s tem mora Nemčija doseči skladnost z zahtevami za podatke.2.  Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, predvideva, da bo v letu 2005 stopnja rasti znašala 1,7 % in bo tako rekoč nespremenjena glede na pričakovano stopnjo 1,8 % v letu 2004. Zneski, ki so prilagojeni tako, da upoštevajo znatne koledarske učinke, pa kažejo, da se bo v letu 2005 rast povečala za ¾ odstotne točke. V zadnjih treh letih, ki jih obravnava program, je pričakovati, da bo rast ostala na stopnji 2 % na leto. S sedanjega vidika je ta scenarij videti uresničljiv, čeprav je videti, da je napoved rasti za leto 2005 dokaj ugodna. Napovedi glede inflacije so v programu videti optimistične.3.  Dne 21. januarja 2003 je Svet sklenil, da je primanjkljaj Nemčije previsok in priporočil, naj ga zmanjša najpozneje do leta 2004. Vendar pa je iz razlogov, ki so podrobno opisani v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o „položaju Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“, sprejetem dne 14. decembra 2004[7], Komisija sklenila, da bi bilo treba kot ustrezen rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja šteti leto 2005, ker so sklepi Sveta novembra 2003 povzročili pravne učinke, dokler jih sodišče ni odpravilo. V skladu s tem sporočilom je glavni cilj proračunske strategije v programu zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2005. Cilj programa je tudi doseči nenehno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja v poznejših letih. Pričakuje se, da se bo primanjkljaj od leta 2005 naprej stalno zmanjševal po ½ odstotne točke BDP na leto in leta 2008 dosegel okroglih 1½ % BDP. Po izračunih služb Komisije na podlagi predvidevanj v programu in soglasno dogovorjene metodologije, se bo ciklično prilagojeni primanjkljaj zmanjševal za malo manj kakor ½ odstotne točke od leta 2005 naprej in bo leta 2008 dosegel okoli 1 % BDP. Kakor tudi v prejšnjih posodobitvah programa je cilj srednjeročne proračunske strategije doseči ravnovesje med strukturnimi reformami, konsolidacijo proračuna in ciklično stabilizacijo.4.  Na podlagi sedanjih podatkov bi morali ukrepi, ki so jih objavili nemški organi oblasti novembra 2004, zadostovati za zmanjšanje primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu 2005, v primerjavi s primanjkljajem 3,4 %, ki so ga predvidele službe Komisije v jesenski napovedi oktobra 2004. Stanje proračuna ostaja ranljivo. Zmanjšanje čezmernega proračuna zahteva učinkovito izvajanje vseh predvidenih ukrepov v celoti ter dodatnih ukrepov v primeru neugodnih gibanj, ki bi lahko ogrozila doseganje priporočene stopnje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005. V letih po 2005 bi lahko bil rezultat proračuna slabši od pričakovanega v programu, kljub temu, da bo javnofinančni primanjkljaj verjetno ostal pod 3 % BDP. Glede na izboljšanje ciklično prilagojene bilance proti koncu programskega obdobja za manj kakor 0,5 odstotne točke je prilagoditev, predvidena v posodobitvi, dokaj majhna, kljub izvajanju pomembnih strukturnih reform, ki bi lahko zmanjšale srednjeročne izdatke. Poleg tega je videti, da so prilagoditve proračuna dokaj optimistično usmerjene proti koncu programskega obdobja. Tudi izredni ukrepi, objavljeni novembra 2004 za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, nekoliko slabijo stanje proračuna proti koncu programskega obdobja in po njem.5.  Glede na to oceno tveganja ni videti, da bi naravnanost proračuna zagotavljala dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih do leta 2008; niti ne zadostuje, da bi zagotovila uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v programskem obdobju.6.  Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 65½ % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga povečal na 66 % v letih 2005 in 2006, nato pa se bo od leta 2007 naprej zmanjšal na 65 % BDP v letu 2008. Vendar pa bi lahko bil krivulja deleža dolga manj ugodna od predvidene glede na tveganja za zgoraj navedene proračunske cilje.7.  Videti je, da je Nemčija kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Vendar pa je dolgoročna vzdržnost bistveno odvisna od srednjeročnega doseganja načrtovane proračunske konsolidacije. Že sprejete strukturne reforme v „Agendi 2010“, zlasti pa pokojninska reforma, bodo verjetno zmanjšale vpliv staranja prebivalstva na proračun, čeprav je učinek tekočih reform, ki naj zmanjševal izdatke, precej negotov, zlasti na področju zdravstva.8.  Gospodarske politike, opisane v posodobitvi leta 2004, so delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. V letu 2004 zlasti ni bilo nobenega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja. Poleg tega je načrtovana srednjeročna prilagoditev ciklično prilagojene bilance od 2007 naprej nižja od ½ odstotne točke BDP, poleg tega pa je izpostavljena tveganjem. V obdobju, zajetem v program, ne bo pomagala doseči proračuna blizu ravnovesja. Na to ne vpliva niti dejstvo, da Nemčija izvaja pomembne strukturne reforme, zlasti na področju trga dela in pokojninskega sistema, ki postavljajo državo v boljši položaj za spopadanje s posledicami starajočega se prebivalstva. Za Nemčijo ostaja ključnega pomena, da ji uspe premik na višje krivulje dejanske in potencialne rasti tako, da začne uporabljati svoje premalo izkoriščene rezerve na področju zaposlovanja.* * *Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da bi morala Nemčija:(i) storiti vse potrebno, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2005;(ii) izvajati prilagoditve proračuna v letih po 2005, ki bodo omogočile doseči stanje proračuna blizu ravnovesja do konca programskega obdobja; in(iii) nadaljevati strukturne reforme, da bi še nadalje izboljšali dolgoročno vzdržnost javnih financ zlasti na področju zdravstvenega sistema.Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi.2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |COM okt. 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |PS jan. 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |COM okt. 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |PS jan. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |Javnofinančna bilanca (v % BDP) | PS dec. 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |COM okt. 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |PS jan. 2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |Primarna bilanca (v % BDP) | PS dec. 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |COM okt. 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |PS jan. 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |Ciklično prilagojena bilanca (v % BDP) | PS dec. 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |COM okt. 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |PS jan. 20041 | -2,5 | -2.1 | -1,6 | -1.4 | -- |Bruto državni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |COM okt. 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |PS jan. 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |Opomba: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov v programu. Viri: Program stabilnosti (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM), prilagojene z vključitvijo dodatnega proračunskega paketa, predloženega novembra; prim: Sporočilo Komisije Svetu: „položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“, 14. decembra 2004, COM(2004) 813; izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Dokument COM(2004) 813 z dne 14.12.2004.[3] UL C 124, 5.5.1999.[4] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.[5] COM(2002) 668, 27.11.2002.[6] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Dokument COM(2004) 813 z dne 14.12.2004.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2012 ter mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/9

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2012 ter mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/03
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju ekonomskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za obdobje 2011 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela Poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo označila kot državo članico, v kateri bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti (v skladu s sklepi Sveta z dne 9. decembra 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti za leto 2012, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih posojilnih pogojev za gospodarstvo, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, obravnavi brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, tudi pozval naj pravočasno predložijo zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Bolgarija je 12. aprila 2012 predložila konvergenčni program za obdobje 2012–2015 in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Komisija je v poglobljenem pregledu po členu 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 tudi preučila, ali so Bolgarijo prizadela makroekonomska neravnotežja. Komisija je v poglobljenem pregledu ugotovila, da ima Bolgarija notranje makroekonomsko neravnotežje, vendar ne čezmerno.

               (10)

               Glede na prvo obvestilo o primanjkljaju in dolgu, ki ga je Bolgarija leta 2012 predložila za obdobje 2008–2011 za uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2011 manjši od referenčne vrednosti 3 % BDP, določene v Pogodbi. Poleg tega naj bi sodeč po napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 javnofinančni primanjkljaj ostal pod referenčno vrednostjo, določeno v Pogodbi, in se v obdobju, ki ga pokriva napoved, še zmanjšal. Komisija je zato in v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast 30. maja 2012 sprejela priporočilo za sklep Sveta (5) o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi člena 126(12) Pogodbe.

               (11)

               Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije konvergenčnega programa, optimističen za obdobje 2012–2013, ko naj bi letna rast dosegla 1,4 % leta 2012 in 2,5 % leta 2013. V napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 je predvidena rast BDP v višini 0,5 % leta 2012 in 1,9 % leta 2013. Po odpravi čezmernega primanjkljaja leta 2011 je cilj proračunske strategije, opredeljene v programu, do konca programskega obdobja doseči proračunsko stanje, ki je blizu tako strukturno kot tudi nominalno uravnoteženemu proračunu. Strukturno opredeljen srednjeročni proračunski cilj je bil rahlo popravljen s primanjkljaja v višini 0,6 % BDP na primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Novi srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega stanja (6) namerava Bolgarija srednjeročni cilj doseči v obdobju konvergenčnega programa.
               V obdobju 2012–2014 naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v okviru mejne vrednosti za odhodke, določene v Paktu za stabilnost in rast, a bi jo leta 2015 presegla. Načrtovana fiskalna konsolidacija je izpostavljena več tveganjem zaradi (i) nižjih prihodkov zaradi optimističnega makroekonomskega scenarija in strukture rasti gospodarstva z manj davki ter (ii) neučinkovitega javnega sektorja, zlasti glede zaostankov pri plačilih v zdravstvu, kar lahko povzroči precejšnje pritiske na odhodke. Delež dolga je nižji od 60 % BDP in naj bi v skladu s konvergenčnim programom dosegel skoraj 20 % BDP leta 2012, nato pa se zmanjševal v programskem obdobju. Na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti je možnih precej izboljšav in napredek na tem področju bi Bolgariji omogočil, da zviša odhodke za pospeševanje rasti. Zahteva, da se proračunski primanjkljaj ohrani pod 2 % BDP, javnofinančni odhodki pa se omejijo na 40 % BDP, je bila sprejeta kot sprememba temeljnega zakona o proračunu, s čimer se je okrepila zavezujoča narava fiskalnega okvira in izboljšala predvidljivost proračunskega načrtovanja. Ostajajo pa izzivi glede nadaljnjega izboljšanja vsebine srednjeročnega proračunskega okvira in krepitve poročanja po obračunskem načelu, tudi na podlagi bolj kakovostnega in bolj pravočasnega poročanja s strani podjetij v državni lasti in na podnacionalni ravni.

               (12)

               Vlada je dosegla velik napredek pri nekaterih ukrepih pokojninske reforme, vključno z upokojitveno starostjo za moške in ženske ter delovno dobo za zaposlene v vojski in policiji. Vendar ostaja v srednjeročnem obdobju ključni izziv obravnava pomanjkljivosti pri rezervacijah za pokojnine. Spremembe ne predvidevajo zakonske uvedbe iste upokojitvene starosti za moške in ženske. Prav tako ne omejujejo dovolj učinkovito možnosti za zgodnjo upokojitev samozaposlenih. Ključni izziv ostaja vključitev ljudi, ki ne plačujejo prispevkov, ter zaostritev kontrol in meril za odobritev invalidskih pokojnin.

               (13)

               Bolgarija ima v Uniji najvišji odstotek oseb, ki trpijo hudo materialno pomanjkanje, pri čemer so posebej prizadeti starejši in otroci. Potrebni so obsežni ukrepi. Prednost je treba nameniti učinkovitejšim socialnim transferjem. Le polovica delovno sposobnih Romov je zaposlenih. Nedavno sprejeta nacionalna strategija za integracijo Romov obravnava številne ovire, vendar jo je treba dopolniti z natančnim akcijskim načrtom, da se lahko začne izvajati v obdobju 2012–2020.

               (14)

               Kriza je prizadela predvsem nizko kvalificirane delavce (ki so najštevilčnejša skupina med brezposelnimi) in je zelo povečala brezposelnost med mladimi. Poleg tega je od leta 2009 število dolgotrajno brezposelnih oseb raslo hitreje kot drugje v Uniji ter je odražalo predvsem povečanje razlik glede kvalifikacij in geografskih razlik, saj je bilo največ delovnih mest v segmentu nizko kvalificiranih delavcev. Sistem, ki določa minimalne prage za prispevke za socialno varnost, bi bilo treba pregledati, da se odpravi delo na črno in zagotovi, da se slabo usposobljenih delavcev ne izloči s trga dela. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela za zamrznitev plač v javnem sektorju v letih 2010–2012, so bili primeren in zadosten odziv ter so prispevali k zbliževanju plač in stroškov dela z ravnijo produktivnosti. Izvajati se je začela nacionalna pobuda, ki naj bi celovito reševala problem integracije mladih na trg dela. Javni zavodi za zaposlovanje so še vedno razmeroma neučinkoviti, njihove zaposlene bi bilo treba bolje usposobiti, zlasti za delo z Romi. Potrebni so nadaljnji ukrepi za izboljšanje storitev na področju aktiviranja prebivalstva, iskanja dela, iskanja primernih kandidatov in delodajalcev, preusposabljanja in individualnih storitev, namenjenih nizko kvalificiranim delavcem.

               (15)

               Bolgarija ima v Uniji najvišji odstotek oseb, ki dosegajo slabe rezultate pri branju, matematiki in naravoslovno-tehničnih predmetih (po podatkih programa OECD za mednarodno ocenjevanje študentov (PISA) iz leta 2009), kar kaže na precejšnje strukturne ovire na področju kakovostnega izobraževanja. Slabi šolski rezultati so povezani s slabim dostopom prikrajšanih skupin do izobraževanja, zlasti Romov, nezadostno avtonomijo šol, pomanjkanjem spodbud za doseganje boljših rezultatov, slabim nacionalnim ocenjevalnim sistemom in nezadostno odgovornostjo. V visokem šolstvu je napredek še vedno zelo omejen, čeprav je bilo v zadnjem obdobju doseženega nekaj napredka. Načrtovane spremembe zakona o visokem šolstvu bi bilo treba izvesti kot prednostno nalogo za rast, slediti pa bi ji morali ustrezno upravljanje, naložbe in politična odločnost.

               (16)

               V Bolgariji je malo naložb v raziskave in inovacije. Te naložbe je treba povečati, da bi do leta 2020 dosegli nacionalni cilj 1,5 % BDP, prav tako pa je treba pripraviti ustrezno strategijo za inovacije. Raziskave in inovacije se v Bolgariji upravljajo razdrobljeno. Bolgarija bi morala okrepiti visoko šolstvo in razviti strategijo, s katero bi visokošolske ustanove vključila v razvoj inovacij. Okviri, ki bi spodbujali sodelovanje med visokim šolstvom in zasebnim sektorjem, ne obstajajo, finančna sredstva bi se morala dodeljevati na konkurenčen in pregleden način. Nova podjetja ter inovativna mala in srednja podjetja, ki prosijo za financiranje, se soočajo z ozkimi grli. Državni finančni instrumenti ter jamstva za mlada in inovativna podjetja so v začetni fazi izvajanja in njihovi učinki še niso vidni.

               (17)

               Trenutno Bolgarija nima zadostnih zmogljivosti za ustrezno upravljanje in vzdrževanje projektov na področju cestne, železniške in vodne infrastrukture. Upravna reforma se osredotoča predvsem na zmanjšanje zaposlenih v javnem sektorju z omejenimi poskusi odstranitve drugih vzrokov neučinkovitosti. Črpanje sredstev iz skladov EU je kljub stalnemu napredku v zadnjih dveh letih še vedno nizko. Glavni razlogi so zapleteni upravni postopki in težave, s katerimi se srečujejo podjetja pri zagotavljanju sofinanciranja. Precejšnji izzivi so še vedno prisotni na področju nadaljnjega izboljšanja poslovnega in regulativnega okolja ter pri doseganju napredka pri izboljševanju upravne zmogljivosti javnega sektorja. Uvedba e-uprave je bila že večkrat odložena. Za davčni sistem v Bolgariji so značilne številne davčne utaje in slaba upravna učinkovitost. Upravni stroški pobiranja davkov so visoki, kot tudi čas, ki ga podjetja potrebujejo za plačevanje davkov.

               (18)

               Nova zakonodaja o javnih naročilih je pomemben korak proti boljšemu sistemu za spremljanje, preprečevanje in odpravljanje nepravilnosti. Ta prizadevanja bi bilo treba dopolniti na dveh ravneh: (i) predvidene sankcije bi bilo treba izvesti učinkovito in (ii) pristojnosti po uradni dolžnosti dodeliti Agenciji za javna naročila.

               (19)

               Kljub začetim reformam so v Bolgariji še vedno prisotne ovire za vstop v omrežne sektorje, kot so železniški promet, telekomunikacije in energija. Delovanje energetskih trgov na veleprodajni in maloprodajni ravni je še vedno problematično. Med področja, ki bi jih bilo treba še posebej izboljšati, spadajo pomanjkanje izmenjave električne energije in plina ter delujoč izravnalni trg kot tudi regulirane cene za potrošnike. Poleg tega bi morala Bolgarija zagotoviti regulativno neodvisnost prenosnega sistema. Bolgarija je močno odvisna od ene same energijske poti, poleg tega njen domači energetski trg deluje neustrezno, zaradi česar je izpostavljen tveganju nenadnih težav z oskrbo. Izboljšati je treba obstoječe ukrepe, ki so namenjeni odpravi energetske odvisnosti. Gradnja nove plinske infrastrukture je prepočasna. Čeprav so bile nekatere zaželene reforme uradno sprejete in se je v letu 2011 delež obnovljivih virov energije povečal, je njihovo izvajanje zaradi naročil, vpliva zasebnih interesov na javno politiko in slabega upravljanja državnih energetskih podjetij še vedno nezadostno.

               (20)

               Bolgarija je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, ki jih je predložila leta 2011, se nanašajo na izboljšanje vzdržnosti javnih financ, spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti javnega sektorja in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala v priporočilih.

               (21)

               V okviru evropskega semestra je Komisija opravila obsežno analizo bolgarske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform ter predložila poglobljeni pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije ter EU vključiti v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 7 v nadaljevanju.

               (22)

               Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (7) pa je zlasti izraženo v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (23)

               Svet je na podlagi rezultatov poglobljenega pregleda Komisije in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila po členu 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena predvsem v priporočilih v točkah 3 in 5 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Nadaljuje preudarne fiskalne politike, da bi do leta 2012 dosegla srednjeročni proračunski cilj. V ta namen izvede načrtovano proračunsko strategijo in pri tem zagotovi skladnost z mejno vrednostjo za odhodke ter bo pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, če bi se uresničila tveganja za proračunski scenarij. Poveča prizadevanja za kakovostnejšo javno porabo, zlasti v šolstvu in zdravstvu, in izvede celovito strategijo za izpolnjevanje davčnih obveznosti, da bi dodatno povečala davčne prihodke in odpravila sivo ekonomijo. Nadalje izboljša vsebino srednjeročnega proračunskega okvira in kakovost sistema poročanja.

               2.

               Sprejme nadaljnje ukrepe za zmanjšanje tveganja za vzdržnost in izboljšanje primernosti pokojninskega sistema tako, da zakonsko določi enako upokojitveno starost za moške in ženske s polno delovno dobo, ki so ves čas plačevali pokojninske prispevke. Uvede strožje kriterije in nadzor na področju dodeljevanja invalidskih pokojnin.

               3.

               Pospeši izvajanje nacionalne pobude za zaposlovanje mladih. Zagotovi, da minimalni pragovi za prispevke za socialno varnost ljudi ne bi odvrnili od prijavljenega dela. Pospeši prizadevanja za izboljšanje dela državnih zavodov za zaposlovanje. Da bi zmanjšala revščino, izboljša učinkovitost socialnih transferjev ter dostop do kakovostnih socialnih storitev za otroke in starejše ter izvede nacionalno strategijo za integracijo Romov.

               4.

               Pospeši reformo zadevnih pravnih aktov o šolah in visokem šolstvu ter spremljajočih ukrepov tako, da se osredotoči na modernejše urnike, boljše usposabljanje učiteljev in zagotavljanje učinkovitega dostopa do izobraževanja za prikrajšane skupine. Izboljša dostop do financiranja za nova ter mala in srednja podjetja, zlasti tista, ki se ukvarjajo z inovativnimi dejavnostmi.

               5.

               Pospeši prizadevanja za boljše upravne zmogljivosti in reformiranje tako, da zmanjša birokracijo in stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov ter nadalje izboljša črpanje sredstev EU, zlasti na področju cestnega in železniškega prometa ter upravljanja vodnih virov. Izboljša kakovost in neodvisnost sodnega sistema in pospeši uvedbo e-uprave. Okrepi pristojnosti javne uprave v ključnih prometnih sektorjih in pri regulativnih organih.

               6.

               Zagotovi dosledno izvajanje zakonodaje o javnih naročilih. Okrepi preprečevanje nepravilnosti in učinkovito izvaja sankcije po Zakonu o javnih naročilih in Zakonu o nasprotju interesov.

               7.

               Sprejme ukrepe za odpravo ovir na trgu, dogovorov o zajamčenem dobičku in nadzora cen. Zagotovi neodvisnost operaterjev prenosnih in distribucijskih omrežij. Zaključi oblikovanje trga, zlasti energijskih borz in izravnalnih trgov. Izboljša električne in plinske povezave ter poveča energijsko učinkovitost in zmožnosti za odpravljanje motenj.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (4)  UL C 209, 15.7.2011, str. 5.

      (5)  Sklep Sveta 2012/370/EU je bil sprejet dne 22. junija 2012 (UL L 179, 11.7.2012, str. 29).

      (6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij iz programa z uporabno skupno dogovorjene metodologije.

      (7)  Na podlagi člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


              EVROPSKA KOMISIJA

                                            Bruselj, 26.7.2011
                                            SEC(2011) 969 konč.

                     PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in
   Vlado Kanade o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije
 ---pagebreak---                                 PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

          o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in
             Vlado Kanade o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije

     1.        UVOD

     Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Vlado Kanade o
     sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije zajema večino področij
     skupnega interesa.

     Sporazum je bil od podpisa pred petdesetimi leti petkrat spremenjen in se zaradi teh
     zaporednih sprememb težko izvaja. Svet je sprejel pogajalski mandat 27. julija 2009. Namen
     pogajanj je bil poenostaviti sporazum, če se vanj vključijo dodatne določbe (zlasti o prenosu
     tehnologije).

     Sporazum zagotavlja široko sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije z
     vzpostavitvijo splošnega okvira za politično, tehnično in industrijsko sodelovanje. Ustvaril bo
     pravni okvir tako za vlade kot za industrijske subjekte pogodbenic, ki bo pospešil sodelovanje
     na tem področju.

     2.        POMEN SPORAZUMA

     Ta sporazum se sklepa predvsem zaradi tržnih potreb.

     Kanada je bila z 22 % proizvodnje urana na svetu več let druga največja svetovna
     proizvajalka. Proizvodnja se bo po pričakovanjih od leta 2013 naprej znatno povečala, saj se
     bodo odprli novi rudniki. Z znanimi viri urana, ki znašajo 572 000 ton U3O8 (485 000 tU), in
     nadaljnjim iskanjem bo imela Kanada pomembno vlogo pri zadovoljevanju svetovnega
     povpraševanja v prihodnosti.

     Kanada ima že več let vodilno vlogo na področju jedrskih raziskav in tehnologije ter izvaža
     celotne reaktorske sisteme. Država tudi načrtuje povečanje svoje jedrske zmogljivosti v
     naslednjih 10 letih, in sicer z izgradnjo devetih novih reaktorjev.

     Zanimanje Eurotoma za podpis tega sporazuma temelji na dejstvu, da je Kanada ena od
     njegovih glavnih dobaviteljic naravnega urana. Pospeševanje trgovine na jedrskem področju
     prispeva k politiki Skupnosti glede varnosti preskrbe z energijo in diverzifikacije virov
     energije.

     Poleg tega sklenitev tega sporazuma znova potrjuje zavezo o neširjenju jedrskega orožja
     Kanade, Skupnosti in vlad držav članic Evropske unije, krepitev in strogo izvajanje nadzornih
     ukrepov, nadzor izvoza ter ureditve glede fizične zaščite.

SL                                                 2                                                   SL
 ---pagebreak---      3.       SPLOŠNI SISTEM SPORAZUMA

     Cilj Sporazuma je sodelovanje med Euratomom in Kanado na področju miroljubne uporabe
     jedrske energije. Obseg sodelovanja (člen III) zajema predvsem jedrsko varnost, dobavo
     jedrskega materiala, prenos tehnologije, prenos opreme ter prenos tritija in s tritijem povezane
     opreme.

     Sporazum nadalje opredeljuje predmete, za katere velja ta sporazum (člen IV) – različne
     oblike jedrskega in nejedrskega materiala, oprema, tritij in s tritijem povezana oprema –, in
     podrobno opisuje metode v zvezi z obogatitvijo (člen VI). Sporazum vsebuje vrsto določb o
     merilih za prenos jedrskega materiala ter načinih reševanja spornih situacij. Poudarja se, da se
     jedrski material uporablja v miroljubne namene in v skladu z ustreznimi sporazumi o
     nadzornih ukrepih (za Skupnost: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo o ustanovitvi
     Evropske skupnosti za atomsko energijo in nadzorni ukrepi Mednarodne agencije za jedrsko
     energijo (International Atomic Energy Agency – IAEA) ter njihovi dodatni protokoli1).

     Mednarodni prenosi in trgovina z jedrskim materialom so razloženi v členu VII. V sporazumu
     so ponovno navedena načela prostega pretoka jedrskih materialov znotraj Skupnosti in v
     členu VIII se obravnava vprašanje predelave. Podrobno so obravnavani vprašanja glede
     intelektualne lastnine (člen IX) in načini izmenjave informacij med pogodbenicami (člen X).

     Za zagotovitev nemotenega izvajanja Sporazuma je bil uveden poseben člen o posvetovanju
     in arbitraži (člen XII) za vprašanja v zvezi s pravilno uporabo sporazuma. Trajanje sporazuma
     je prvotno določeno na 10 let, po tem pa bo sporazum avtomatsko podaljšan za dodatno
     obdobje petih let (člen XIV).

     4.       SKLEPNA UGOTOVITEV

     Komisija glede Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Kanade o
     sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije, katerega sprejetje se predlaga,
     meni, da:

     – je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je 27. julija 2009 izdal Svet;

     – izpolnjuje cilje o poenostavitvi, posodobitvi in razširitvi sedanjega sporazuma;

     – potrjuje jasno zavezo obeh pogodbenic o neširjenju jedrskega orožja in zagotavljanju
       visoke ravni jedrske varnosti z namenom zagotavljanja miroljubne in varne uporabe
       jedrske energije;

     – je v skladu s politiko Skupnosti o varnosti preskrbe z energijo;

     – bo dodatno okrepil zelo dobre odnose med EU in Kanado, kar zadeva sodelovanje na
       področju energetske politike.

     Komisija zato predlaga Svetu, da v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o
     ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo odobri priložen Sporazum med Evropsko

     1
            INFCIRC/540.

SL                                                   3                                                  SL
 ---pagebreak---      skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Kanado o sodelovanju na področju miroljubne
     uporabe jedrske energije.

SL                                           4                                             SL
 ---pagebreak---                                             PRILOGA

          SPORAZUM MED VLADO KANADE IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA
          ATOMSKO ENERGIJO (EURATOM) O SODELOVANJU NA PODROČJU
                  MIROLJUBNE UPORABE JEDRSKE ENERGIJE

                                           PREAMBULA

     Vlada Kanade in Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom) (v nadaljevanjem
     besedilu: Skupnost) sta se –

     OB UPOŠTEVANJU, da sta Vlada Kanade in Skupnost izrazili obojestransko željo, da se
     razvije tesno sodelovanje na področju miroljubne in neeksplozivne uporabe jedrske energije;

     V ŽELJI po sodelovanju, da se spodbuja in poveča prispevanje razvoja miroljubne uporabe
     jedrske energije k blaginji in uspehu v Kanadi in Skupnosti;

     OB PRIZNAVANJU, da Sporazum med Kanado in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo
     o sodelovanju na področju jedrskih raziskav, podpisan leta 1998, omogoča sodelovanje na
     področju skupnega interesa pogodbenic pri miroljubni, neeksplozivni in nevojaški uporabi
     jedrske energije;

     PONOVNO POTRJUJOČ močno zavezanost Vlade Kanade, Skupnosti in vlad njenih držav
     članic k neširjenju jedrskega orožja, vključno z okrepitvijo in učinkovito uporabo zadevnih
     nadzornih ukrepov in izvoznih nadzornih režimov, pod katerimi je treba izvajati sodelovanje
     pri miroljubni uporabi jedrske energije med Kanado in Skupnostjo;

     PONOVNO POTRJUJOČ podporo Vlade Kanade, Skupnosti in vlad njenih držav članic
     ciljem Mednarodne agencije za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: IAEA) in njenemu
     sistemu nadzornih ukrepov;

     KER so Kanada in vse države članice Skupnosti pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega
     orožja (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o neširjenju jedrskega orožja);

     OB UGOTOVITVI, da se jedrski nadzorni ukrepi uporabljajo v vseh državah članicah
     Skupnosti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v
     nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom) in v skladu s sporazumi o nadzornih ukrepih,
     sklenjenimi med Skupnostjo, njenimi državami članicami in IAEA;

     OB UGOTOVITVI, da je treba upoštevati zaveze Vlade Kanade in vlad vseh držav članic
     Skupnosti v okviru skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga;

     OB PRIZNAVANJU načela prostega pretoka jedrskega materiala, opreme, nejedrskega
     materiala in tehnologije znotraj Skupnosti;

SL                                               5                                                 SL
 ---pagebreak---      STRINJAJOČ SE, da mora ta sporazum upoštevati mednarodne obveznosti Evropske unije in
     Vlade Kanade v okviru Svetovne trgovinske organizacije;

     OB PONOVNEM POUDARJANJU zavez Vlade Kanade in vlad držav članic Skupnosti
     dvostranskim sporazumom na področju miroljubne uporabe jedrske energije;

     OB UPOŠTEVANJU, da bi ureditev, ki omogoča sodelovanje pri miroljubni uporabi jedrske
     energije, okrepila obstoječo plodno izmenjavo izkušenj, zagotovila priložnosti za
     obojestransko koristno ukrepanje ter okrepila solidarnost znotraj Evrope in prek Atlantika –

     DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

                                               Člen I

                                            Opredelitve

     Če ni drugače določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen:

     1.      „Pogodbenici“ sta Vlada Kanade na eni strani in Skupnost na drugi; izraz
             „pogodbenica“ pomeni eno od zgoraj navedenih „pogodbenic“.

             „Skupnost“ pomeni hkrati:

                   (a)   pravno osebo, ustanovljeno s Pogodbo Euratom, in

                   (b)   ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba Euratom.

     2.      „Osebe“ pomeni katero koli fizično osebo, podjetje ali drug subjekt, za katerega se
             uporabljajo veljavni zakoni in drugi predpisi v zadevni krajevni pristojnosti
             pogodbenic, vendar izraz ne vključuje pogodbenic.

     3.      „Pristojni organ“ pomeni:

                   (a)   za Vlado Kanade: Kanadsko komisijo za jedrsko varnost;

                   (b)   za Skupnost: Evropsko komisijo

             ali drug podoben organ, o čemer lahko pogodbenica kadar koli pisno obvesti drugo
             pogodbenico.

     4.      „Oprema“ pomeni elemente strojev ali obrata, kakor so navedeni v Prilogi A.1 k
             temu sporazumu, zlasti primerne za uporabo v projektih v zvezi z jedrsko energijo.

     5.      „Nejedrski material“ pomeni

             devterij in težko vodo: devterij, težka voda (devterijev oksid) in katera koli druga
             devterijeva spojina, pri kateri je razmerje med devterijem in vodikom večje od
             1:5000, za uporabo v jedrskem reaktorju;

             jedrsko uporabni grafit: grafit za uporabo v jedrskem reaktorju kot moderator s
             čistostjo manjšo od 5 delcev na milijon ekvivalenta bora in z gostoto nad 1,50 grama
             na kubični centimeter.

SL                                                6                                                 SL
 ---pagebreak---      6.    „Jedrski material“ pomeni vsak osnovni material ali posebni cepljivi material, kakor
           je opredeljeno v členu XX statuta IAEA. Kakršna koli odločitev sveta guvernerjev
           IAEA na podlagi člena XX statuta IAEA, ki spreminja seznam materiala, ki velja za
           „osnovni material“ ali „posebni cepljivi material“, v skladu s tem sporazumom velja
           šele, ko se pogodbenici obvestita, da to odločitev sprejmeta;

     7.    „Tehnologija“ ima enak pomen kot v Prilogi A k informativni okrožnici IAEA
           INFCIRC/254/Rev.9/del 1 (Smernice za jedrski prenos);

     8.    „Fuzijski program“ pomeni program Euratoma za raziskave in usposabljanja na
           področju kontrolirane termonuklearne fuzije, kakor je bil sprejet s sklepom Sveta
           Evropske unije v skladu s členom 7 Pogodbe Euratom, in nadaljnje programe na tem
           področju, sprejete s sklepom Sveta;

     9.    „Tritij“ se nanaša na spojine in mešanice, ki vsebujejo tritij in pri katerih je razmerje
           med tritijem in vodikom po atomih večje kot 1 delec na tisoč;

     10.   „S tritijem povezana oprema in tehnologija“ pomenita opremo, ki je posebej
           oblikovana ali pripravljena za proizvodnjo, pridobivanje, ekstrakcijo, koncentracijo
           ali ravnanje s tritijem, njegovimi spojinami in mešanicami v okviru posebnih potreb
           fuzijskega programa ali delovanja reaktorjev, hlajenih s težko vodo pod tlakom.

     11.   „Stranski proizvod“ pomeni posebni cepljivi material, pridobljen z enim ali več
           procesi, bodisi zaporednimi ali nezaporednimi, iz jedrskega materiala, prenesenega v
           skladu s tem sporazumom;

                                              Člen II

                                                Cilj

     1.    Cilj tega sporazuma je zagotoviti okvir za sodelovanje med pogodbenicama na
           področju miroljubne uporabe jedrske energije na podlagi obojestranskih koristi in
           vzajemnosti ter brez poseganja v zadevne pristojnosti posamezne pogodbenice.

     2.    Jedrski material, oprema, nejedrski material, tritij in s tritijem povezana oprema,
           preneseni v skladu s tem sporazumom, in jedrski material, proizveden kot stranski
           produkt, se uporabljajo samo v miroljubne namene; ne uporabljajo se za nobene
           jedrske eksplozivne naprave niti za raziskave ali razvoj takšne naprave.

SL                                                7                                                    SL
 ---pagebreak---                                                  Člen III

                                             Obseg sodelovanja

     Sodelovanje, kateremu je namenjen ta sporazum, se nanaša na miroljubno uporabo jedrske
     energije in lahko med drugim vključuje:

     (a)     zagotavljanje informacij v zvezi z:

             (i)    zdravjem in varnostjo;

             (ii)   opremo, obrati in napravami (vključno z dobavo načrtov, risb in specifikacij);

             (iii) uporabo jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme, obratov in naprav
                   (vključno s proizvodnimi postopki in specifikacijami) in

             (iv) programi zunanje jedrske pomoči pogodbenic;

     (b)     dobavo jedrskega materiala, nejedrskega materiala in opreme;

     (c)     prenos tehnologije, vključno z dobavo informacij, kakor je določeno v točki a) tega
             člena, če se vpletene države članice Skupnosti strinjajo, da se takšni prenosi vključijo
             v okvir tega sporazuma;

     (d)     prenos opreme, ki sta jo pogodbenici priglasili kot opremo, ki je načrtovana,
             konstruirana ali se uporablja na podlagi ali z uporabo informacij, pridobljenih od
             druge pogodbenice, in ki je v času priglasitve v pristojnosti ene od pogodbenic;

     (e)     nakup opreme in naprav;

     (f)     uporabo pravic intelektualne lastnine;

     (g)     dostop do opreme in obratov ter njihovo uporabo;

     (h)     neposreden ali posreden prenos tritija za uporabo v fuzijskem programu in s tritijem
             povezane opreme in tehnologij za uporabo v fuzijskem programu ali pri delovanju
             reaktorjev, hlajenih s težko vodo pod tlakom, ali njihova vrnitev pogodbenicam
             dobaviteljicam;

     (i)     sodelovanje pri načrtovanju in izvrševanju programov zunanje jedrske pomoči
             pogodbenic;

     (j)     druga področja, povezana z vsebino tega sporazuma.

                                                 Člen IV

                                 Predmeti, za katere velja sporazum

     1.      Za jedrski material, nejedrski material, opremo, tritij in s tritijem povezano opremo,
             prenesene med pogodbenicama ali osebami pogodbenic bodisi neposredno ali prek
             tretje države, velja ta sporazum po vstopu v krajevno pristojnost pogodbenice
             prejemnice, pod pogojem da je pogodbenica dobaviteljica pogodbenico prejemnico

SL                                                    8                                                 SL
 ---pagebreak---           pisno obvestila o načrtovanem prenosu in je pogodbenica prejemnica pisno potrdila,
          da bo za takšen predmet veljal ta sporazum, ter da je predlagan prejemnik, če to ni
          pogodbenica prejemnica, pooblaščena oseba v krajevni pristojnosti pogodbenice
          prejemnice.

     2.   Jedrski material, nejedrski material, oprema, tritij in s tritijem povezana oprema iz
          odstavka 1 tega člena so še naprej predmet določb tega sporazuma, dokler ni v skladu
          s postopki, navedenimi v upravnem sporazumu, ugotovljeno:

          –      da so bili takšni predmeti ponovno preneseni zunaj pristojnosti pogodbenice
                 prejemnice;

          –      da jedrski material ni več uporaben in ga praktično ni več mogoče predelati za
                 jedrsko dejavnost, pomembno s stališča nadzornih ukrepov iz pododstavka a)
                 odstavka 6 člena VII.

          –      da oprema in nejedrski material niso več uporabni za jedrske namene;

          –      da tritij in s tritijem povezana oprema nista več uporabna za fuzijski program
                 ali delovanje reaktorjev, hlajenih s težko vodo pod tlakom;

          –      ali se pogodbenici dogovorita, da niso več predmet tega sporazuma.

     3.   Ta sporazum velja za prenos tehnologije za države članice Skupnosti, ki se strinjajo z
          vključitvijo takšnih prenosov v okvir tega sporazuma. Za tehnologijo, preneseno med
          pogodbenicama ali osebami pogodbenic bodisi neposredno ali prek tretje države,
          velja ta sporazum po vstopu v krajevno pristojnost pogodbenice prejemnice, pod
          pogojem da je pogodbenica dobaviteljica pogodbenico prejemnico pisno obvestila o
          načrtovanem prenosu in je pogodbenica prejemnica pisno potrdila, da bo za takšen
          predmet veljal ta sporazum, ter da je predlagan prejemnik, če to ni pogodbenica
          prejemnica, pooblaščena oseba v krajevni pristojnosti pogodbenice prejemnice.

     4.   Tritij in s tritijem povezana oprema in tehnologija se bodo uporabljali samo za
          fuzijski program in reaktorje, hlajene s težko vodo pod tlakom.

     5.   Poleg predmetov, za katere velja ta sporazum v skladu z odstavkom 1 zgoraj, ta
          sporazum velja za naslednji material, jedrski material in opremo:

          i)     nejedrski material ali jedrski material, ki se proizvede ali predela z uporabo
                 naprav, za katere velja ta sporazum in so navedene v Prilogi A.2;

          ii)    jedrski material, ki se proizvede ali predela z uporabo jedrskega materiala ali
                 nejedrskega materiala, za katerega velja ta sporazum in

          iii)   opremo, ki jo je pogodbenica prejemnica ali pogodbenica dobaviteljica po
                 posvetovanju s pogodbenico prejemnico in v dogovoru z njo priglasila kot
                 opremo, ki je načrtovana, konstruirana, proizvedena ali se uporablja na podlagi
                 ali z uporabo tehnologije, za katero velja ta sporazum, preneseno v skladu z
                 zgoraj navedenim odstavkom 1.

                                             Člen V

SL                                              9                                                  SL
 ---pagebreak---                                         Metode izvedbe

     1.   Določbe tega sporazuma se izvajajo v dobri veri in tako, da se ne ovira, zavlačuje ali
          neumestno vmešava v jedrske dejavnosti v Kanadi in Skupnosti, ter tako, da je
          izvajanje v skladu s preudarno upravljavsko prakso, ki je potrebna za gospodarno in
          varno opravljanje jedrskih dejavnosti.

     2.   Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za iskanje poslovnih ali industrijskih
          prednosti, za vmešavanje v domače ali mednarodne poslovne ali industrijske interese
          katere koli pogodbenice ali pooblaščenih oseb, za vmešavanje v jedrsko politiko
          katere koli pogodbenice ali vlad držav članic Skupnosti, za oviranje spodbujanja
          miroljubne uporabe jedrske energije za neeksplozivno uporabo, za oviranje pretoka
          predmetov, za katere se uporablja ali za katere je bilo obveščeno, da se bo uporabljal
          ta sporazum, bodisi znotraj krajevne pristojnosti pogodbenic ali med Vlado Kanade
          in Skupnostjo.

     3.   Pri izvajanju določb tega sporazuma Kanada, Skupnost in njene države članice
          delujejo v skladu z določbami Konvencije o jedrski varnosti (informativna okrožnica
          IAEA INFCIRC/449), Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom
          in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki (informativna okrožnica IAEA
          INFCIRC/546), Konvencije o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali radiološke
          nevarnosti (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/336) in Konvencije o zgodnjem
          obveščanju o jedrskih nesrečah (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/335).

     4.   Pristojni organi obeh pogodbenic sklenejo upravni dogovor, da bi zagotovili
          učinkovito izvajanje določb tega sporazuma ter se redno ali na zahtevo pristojnega
          organa posvetujejo.

     5.   V skladu z zakoni in drugimi predpisi ter politikami pogodbenic lahko upravni
          dogovor vključuje postopke za:

          (a)   pridobitev pisnega dovoljenja druge pogodbenice pred prenosom jedrskega
                materiala, nejedrskega materiala, opreme ali tehnologije, za katero velja
                sporazum, kakor je navedeno v odstavku (6)(d) člena VII;

          (b)   upravljanje generičnih ponovnih prenosov jedrskega materiala, nejedrskega
                materiala, opreme ali tehnologije;

          (c)   poročanje o stanju jedrskega materiala, za katerega velja ta sporazum, in
                njegovo evidentiranje v skladu z načeli enakosti, zamenljivosti in
                sorazmernosti;

          (d)   določitev, da za predmet sporazum ne velja več v skladu z določbami iz
                odstavka 2 člena IV.

     6.   Upravni dogovor, sklenjen v skladu z odstavkom 4 tega člena, se lahko spremeni s
          pisnim sporazumom med ustreznimi organi pogodbenic.

                                            Člen VI

                                          Obogatitev

SL                                             10                                                  SL
 ---pagebreak---      Pred obogatitvijo katerega koli jedrskega materiala, za katerega velja ta sporazum, na
     dvajset (20) odstotkov ali več z izotopom U 235, je treba pridobiti pisno soglasje obeh
     pogodbenic, prav tako pa mora biti o tem obveščena IAEA. V tem soglasju so opisani pogoji,
     pod katerimi se lahko uporablja uran, obogaten na dvajset (20) odstotkov ali več. Pogodbenici
     lahko skleneta dogovor o olajšanju izvajanja te določbe.

                                              Člen VII

                          Mednarodni prenosi in trgovina z jedrskim materialom

     1.      Vsi prenosi jedrskega materiala, izvedeni v okviru dejavnosti sodelovanja, se
             izvedejo v skladu z zadevnimi mednarodnimi zavezami Skupnosti, držav članic
             Skupnosti in Vlade Kanade v zvezi z miroljubno uporabo jedrske energije, kakor je
             navedeno v odstavku 6 tega člena.

     2.      Pogodbenici si, kolikor je mogoče, pomagata pri postopku naročanja jedrskega
             materiala, nejedrskega materiala, opreme in drugih pripomočkov za raziskave, razvoj
             in proizvodnjo jedrske energije znotraj Skupnosti ali v Kanadi s strani katere koli
             pogodbenice ali oseb v Skupnosti ali v pristojnosti Vlade Kanade.

     3.      Nadaljevanje sodelovanja, predvidenega v sedanjem sporazumu, je odvisno od
             obojestransko zadovoljive uporabe sistema nadzornih ukrepov in nadzora, ki ga je
             vzpostavila Skupnost v skladu s Pogodbo Euratom, in ukrepov za evidentiranje
             uporabe jedrskega materiala, nejedrskega materiala ali opreme, ki jih uvede Vlada
             Kanade.

     4.      Določbe tega sporazuma se ne izvajajo zato, da bi ovirale prost pretok jedrskega
             materiala, nejedrskega materiala, opreme, tritija in s tritijem povezane opreme in
             tehnologije znotraj ozemlja Skupnosti.

     5.      Prenosi jedrskega materiala in ustreznih storitev se izvajajo v skladu s poštenimi
             trgovinskimi pogoji. Izvajanje tega odstavka ne posega v Pogodbo Euratom in
             izpeljano zakonodajo.

     6.      a) Za prenose jedrskega materiala veljajo naslednji pogoji:

                   i)    v Skupnosti nadzorni ukrepi v skladu s Pogodbo Euratom in nadzorni
                         ukrepi IAEA v skladu z naslednjimi sporazumi o nadzornih ukrepih, kot
                         je ustrezno, in z morebitnimi spremembami ali nadomestki, pod
                         pogojem, da je zagotovljeno kritje, kot zahteva Pogodba o neširjenju
                         jedrskega orožja:

                   –     Sporazum med nejedrskimi državami članicami Skupnosti, Evropsko
                         skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko
                         energijo, ki je začel veljati 21. februarja 1977 (objavljen kot
                         INFCIRC/193);

                   –     Sporazum med Francijo, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in
                         Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 12.
                         septembra 1981 (objavljen kot INFCIRC/290) in predstavlja sporazum
                         Francije z agencijo o prostovoljni ponudbi. Sporazum med Združenim
                         kraljestvom, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno

SL                                                11                                                 SL
 ---pagebreak---                 agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 14. avgusta 1978
                (objavljen kot INFCIRC/263) in predstavlja sporazum Združenega
                kraljestva z agencijo o prostovoljni ponudbi.

          –     dodatni protokoli, ki so bili sklenjeni 22. septembra 1998 in ki so začeli
                veljati 30. aprila 2004 na podlagi dokumenta, objavljenega kot
                INFCIRC/540 (okrepljen sistem nadzornih ukrepov, del II);

          ii)   v Kanadi nadzorni ukrepi IAEA v skladu s Sporazumom med Kanado in
                Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju nadzornih ukrepov
                v povezavi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, ki je začel veljati
                21. februarja 1972 (objavljen kot INFCIRC/164); dopolnjen z dodatnim
                protokolom, sklenjenim 24. septembra 1998 na podlagi dokumenta,
                objavljenega kot INFCIRC/164/Add.1 (okrepljen sistem nadzornih
                ukrepov, del II), ki je začel veljati 8. septembra 2000.

     b)   V primeru, da se uporaba katerega koli sporazuma z IAEA iz odstavka 6 a)
          tega člena znotraj Skupnosti ali Kanade začasno ustavi ali prekine iz kakršnega
          koli razloga, zadevna pogodbenica sklene sporazum z IAEA, ki zagotavlja
          učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz sporazumov o nadzornih ukrepih
          v določbi i) ali ii) odstavka 6 a) tega člena ali, če to ni mogoče,
          - Skupnost, če je ustrezno, uporabi nadzorne ukrepe na podlagi sistema
          nadzornih ukrepov Euratoma, ki zagotavlja učinkovitost in kritje, enakovredno
          tistemu iz sporazumov o nadzornih ukrepih v določbi i) odstavka 6 a) tega
          člena ali, če to ni mogoče,

          - pogodbenici sprejmeta dogovor za uporabo nadzornih ukrepov, ki
          zagotavljajo učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz sporazumov o
          nadzornih ukrepih v določbah i) ali ii) odstavka 6 a).

     c)   Uporaba ukrepov za fizično varovanje je ves čas na ravneh, ki zadoščajo
          najmanj merilom iz Priloge C k informativni okrožnici IAEA
          INFCIRC/254/Rev.9/del 1 (Smernice za jedrski prenos); dodatno k temu
          dokumentu države članice Skupnosti, Evropska komisija, kakor je ustrezno, in
          Kanada ob uporabi ukrepov fizične zaščite ravnajo po priporočilih iz
          informativne okrožnice IAEA INFCIRC/225/Rev.5 (priporočila o jedrski
          varnosti za fizično varovanje jedrskega materiala in jedrskih naprav). Za
          mednarodni prevoz veljajo določbe Mednarodne konvencije o fizičnem
          varovanju     jedrskega     materiala    (informativna    okrožnica   IAEA
          INFCIRC/274/Rev.1) in predpisi IAEA o varnem prevozu radioaktivnih
          materialov (varnostni standardi IAEA, serija št. TS-R-1).

     d)   Jedrski material, nejedrski material, oprema in tehnologija, za katere se
          uporablja ta sporazum, se ne prenašajo zunaj krajevne pristojnosti pogodbenice
          prejemnice brez predhodnega pisnega soglasja pogodbenice dobaviteljice,
          razen v skladu s pododstavkom (e).

     e)   Po začetku veljavnosti tega sporazuma pristojni organi obeh pogodbenic
          izmenjajo sezname tretjih držav, v katere druga pogodbenica odobri ponovni
          prenos naravnega urana, osiromašenega urana, drugih osnovnih materialov,
          urana, obogatenega na manj kot 20 % z izotopom U235, in nejedrskega

SL                                       12                                                  SL
 ---pagebreak---                    materiala. Pristojni organi vsake pogodbenice obvestijo drugo pogodbenico o
                   spremembi seznama tretjih držav. Vzpostavijo se postopki za te ponovne
                   prenose, sprejemljivi za pogodbenici.

             f)    Ponovni prenosi katerega koli predmeta, za katerega velja ta sporazum, zunaj
                   pristojnosti pogodbenic, se izvedejo le v okviru obveznosti znotraj skupine
                   držav jedrskih dobaviteljic pod imenom Skupina držav dobaviteljic jedrskega
                   blaga, kot je navedeno v informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.
                   9/del 1.

             g)    Za ponovne prenose tritija in s tritijem povezane opreme zunaj ozemelj
                   pogodbenic je treba pridobiti predhodno pisno soglasje zadevne pogodbenice.

                                             Člen VIII

                                             Predelava

     Pogodbenici dasta privolitev za predelavo jedrskega goriva, ki vsebuje jedrski material, za
     katerega se uporablja ta sporazum, če se ta predelava izvaja v skladu s pogoji iz Priloge B.

                                              Člen IX

                                       Intelektualna lastnina

     Pogodbenici zagotovita ustrezno in učinkovito varstvo ustvarjene intelektualne lastnine in
     tehnologije, prenesene v okviru sodelovanja na podlagi tega sporazuma, v skladu z ustreznimi
     mednarodnimi sporazumi ter zakoni in predpisi, ki veljajo v Kanadi in Evropski uniji
     ter Skupnosti ali v njenih državah članicah.

                                               Člen X

                                       Izmenjava informacij

     1.      (a)   Pogodbenici lahko druga drugi in osebam v Skupnosti ali pod pristojnostjo
                   Vlade Kanade zagotovita informacije o zadevah s področja uporabe tega
                   sporazuma.

             (b)   Zagotovitev informacij, prejetih od katere koli tretje osebe pod pogoji, ki
                   preprečujejo to zagotovitev, se izvzame iz področja uporabe sporazuma.

             (c)   Informacije, za katere pogodbenica dobaviteljica meni, da imajo poslovno
                   vrednost, se zagotovijo le pod pogoji, ki jih določita pogodbenici.

     2.      (a)   Pogodbenici spodbujata in olajšujeta izmenjavo informacij o zadevah s
                   področja uporabe tega sporazuma med osebami pod pristojnostjo Vlade
                   Kanade na eni in osebami v Skupnosti na drugi strani.

             (b)   Informacije, ki jih posedujejo te osebe, se zagotovijo le s soglasjem in pod
                   pogoji, ki jih določijo te osebe.

SL                                               13                                                 SL
 ---pagebreak---      3.   Pogodbenici si, kolikor je mogoče, med seboj strokovno svetujeta ali nudita nasvete
          osebam znotraj Skupnosti ali pod pristojnostjo Vlade Kanade, in sicer prek začasne
          dodelitve strokovnjakov ali na morebitne druge dogovorjene načine.

     4.   Vsaka pogodbenica, kjer je mogoče, v svojih šolah ali objektih zagotovi
          usposabljanja za študente in pripravnike na področjih, povezanih z miroljubno
          uporabo jedrske energije, ki jih priporoča druga pogodbenica ter pomaga pri
          zagotavljanju teh usposabljanj drugje v Kanadi ali znotraj Skupnosti.

                                           Člen XI

                                    Veljavna zakonodaja

     1.   Sodelovanje v okviru tega sporazuma je v skladu zakoni in drugimi predpisi,
          veljavnimi v Kanadi in Evropski uniji ter Skupnosti, ter z mednarodnimi sporazumi,
          ki sta jih pogodbenici sklenili. Kar zadeva Skupnost, veljavna zakonodaja vključuje
          Pogodbo Euratom in izpeljano zakonodajo.

     2.   Vsaka pogodbenica ima odgovornost do druge pogodbenice, da zagotovi, da določbe
          tega sporazuma sprejmejo in spoštujejo vsa vladna podjetja v Kanadi in vse osebe
          pod njeno pristojnostjo, v Skupnosti pa vse osebe v Skupnosti, ki so bile pooblaščene
          v skladu s tem sporazumom.

     3.   Spremenjene različice dokumentov IAEA in informativnih okrožnic, navedenih v
          tem sporazumu, bodo upoštevane, ko se bodo o njih dogovorile pogodbenice in
          takrat bodo tudi začele veljati.

                                           Člen XII

                                  Posvetovanje in arbitraža

     1.   Na zahtevo katere koli pogodbenice se predstavniki pogodbenic po potrebi sestanejo,
          da se posvetujejo o zadevah, ki izhajajo iz uporabe tega sporazuma, z namenom
          spremljanja njegovega izvajanja, in da razpravljajo o dodatnih ureditvah sodelovanja,
          ki niso določene v tem sporazumu. Ta posvetovanja se lahko izvajajo tudi v obliki
          izmenjave korespondence.

     2.   Kakršen koli spor glede razlage ali uporabe tega sporazuma, ki se ne bi rešil s
          pogajanji ali o katerem se pogodbenici ne bi sporazumeli drugače, se na zahtevo
          katere koli pogodbenice predloži arbitražnemu razsodišču, sestavljenemu iz treh
          razsodnikov. Vsaka pogodbenica imenuje enega razsodnika in dva tako imenovana
          razsodnika izbereta tretjega, ki ni državljan nobene pogodbenice, ki bo predsednik.
          Če v tridesetih dneh po vložitvi zahteve za arbitražo katera izmed pogodbenic ne
          določi razsodnika, lahko druga pogodbenica v sporu od predsednika Meddržavnega
          sodišča zahteva, da imenuje razsodnika za pogodbenico, ki ga ni določila sama. Če v
          tridesetih dneh od določitve ali imenovanja razsodnikov za obe pogodbenici ni
          izvoljen tretji razsodnik, lahko katera koli pogodbenica od predsednika
          Meddržavnega sodišča zahteva, da imenuje tretjega razsodnika. Večina članov
          arbitražnega razsodišča bo zadoščala za sklepčnost in vsi sklepi se sprejmejo z
          večino glasov vseh članov arbitražnega razsodišča. Razsodni postopek določi
          razsodišče. Odločitve razsodišča so zavezujoče za obe pogodbenici in jih morata obe

SL                                            14                                                  SL
 ---pagebreak---              pogodbenici izvršiti. Finančna nadomestila razsodnikov se določijo na enaki podlagi
             kakor finančna nadomestila ad hoc sodnikov Meddržavnega sodišča.

                                             Člen XIII

                                           Status prilog

     Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma. Lahko so spremenjene
     z obojestransko pisno odobritvijo Vlade Kanade in Evropske komisije brez spremembe tega
     sporazuma.

                                             Člen XIV

                                     Začetek in čas veljavnosti

     1.      Ta sporazum začne veljati na dan zadnjega pisnega obvestila, da sta pogodbenici
             zaključili notranje postopke, potrebne za začetek njegove veljavnosti.

     2.      Ta sporazum ostane v veljavi deset let. Po tem datumu se Sporazum samodejno
             podaljšuje vsakič za dobo petih let, razen če ena pogodbenica vsaj šest mesecev pred
             potekom tega dodatnega obdobja obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri o
             prekinitvi sporazuma.

     3.      Če katera izmed pogodbenic ali katera koli država članica Skupnosti krši materialne
             določbe tega sporazuma, lahko druga pogodbenica s pisnim obvestilom začasno ali
             dokončno prekine, v celoti ali delno, sodelovanje po tem sporazumu. Preden katera
             koli pogodbenica sprejme tak ukrep, se pogodbenici posvetujeta z namenom
             dogovora o korektivnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in o časovnem okviru za
             njihovo sprejetje. Takšen ukrep se sprejme samo v primeru, če dogovorjeni ukrepi
             niso bili izvedeni v dogovorjenem času ali v primeru, ko ni bilo mogoče doseči
             sporazuma po preteku časovnega obdobja, ki sta ga določili pogodbenici.

     4.      Ta sporazum nadomešča sporazum, ki sta ga pogodbenici podpisali 6. oktobra 19592
             ter je bil spremenjen v letih 1959, 1978, 1981, 1985 in 1991.

     Ta sporazum se sestavi v dvojniku v bolgarskem, češkem, danskem, nizozemskem,
     angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, madžarskem, italijanskem,
     latvijskem, litovskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem,
     slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vseh dvaindvajset besedil enako
     verodostojnih.

     V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta
     sporazum.

     Za Evropsko skupnost za atomsko energijo Za Vlado Kanade

     2
           UL 1165/59.

SL                                               15                                                 SL
 ---pagebreak---                                           PRILOGA A.1 – Oprema

     1.       Jedrski reaktorji in posebej konstruirana ali pripravljena oprema ter sestavni deli
              zanjo

     1.1.     Celotni jedrski reaktorji

     1.2.     Posode jedrskih reaktorjev

     1.3.     Naprave za polnjenje in praznjenje jedrskega reaktorja

     1.4.     Regulacijske palice in oprema jedrskega reaktorja

     1.5.     Tlačne cevi jedrskega reaktorja

     1.6.     Cirkonijeve cevi

     1.7.     Črpalke primarnega hladila

     1.8.     Notranji deli jedrskega reaktorja

     1.9.     Toplotni izmenjevalniki

     1.10.    Instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti

     2.       Naprave za predelavo obsevanih gorivnih elementov in oprema, ki je posebej
              načrtovana ali izdelana v ta namen

     2.1.     Stroji za rezanje obsevanih gorivnih elementov

     2.2.     Posode za raztapljanje

     2.3.     Solventni ekstraktorji in oprema zanje

     2.4.     Posode za zadrževanje ali shranjevanje kemikalij

     3.       Naprave za izdelavo gorivnih elementov jedrskega reaktorja in oprema, ki je posebej
              načrtovana ali izdelana v ta namen

     4.       Naprave za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega
              cepljivega materiala in oprema, razen analitičnih instrumentov, ki je posebej
              načrtovana ali izdelana v ta namen

     4.1.     Plinske centrifuge ter sestavni deli in sklopi, ki so posebej konstruirani ali izdelani za
              uporabo v plinskih centrifugah

     4.1.1.   Vrteči se sestavni deli

     4.1.2.   Statični sestavni deli

     4.2. Posebej konstruirani ali izdelani pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za obrate za
     izotopsko obogatitev s plinskimi centrifugami

SL                                                   16                                                    SL
 ---pagebreak---      4.2.1. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega urana

     4.2.2. Razdelilni cevni sistemi

     To je posebej konstruiran ali izdelan cevni sistem in razdelilni cevni sistem za usmerjanje
     pretoka UF6 v kaskadah centrifug.

     4.2.3 Posebni zaporni in regulacijski ventili

     4.2.4. UF6 masni spektrometri/ionski izvori

     4.2.5. Frekvenčni pretvorniki

     4.3. Posebej konstruirani ali izdelani sklopi in sestavni deli za izotopsko obogatitev s plinsko
     difuzijo

     4.3.1. Pregrade za difuzijo plinov

     4.3.2. Ohišja difuzorjev

     4.3.3. Kompresorji in puhala

     4.3.4. Tesnila gredi

     4.3.5. Toplotni izmenjevalniki za hlajenje UF6

     4.4. Posebej konstruirani ali izdelani pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za izotopsko
     obogatitev s plinsko difuzijo

     4.4.1. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega urana

     To so posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi za obratovanje pri tlaku 300 kPa (45
     psi) ali manj.

     4.4.2. Razdelilni cevni sistemi

     4.4.3. Vakuumski sistemi

     4.4.4. Posebni zaporni in regulacijski ventili

     4.4.5. UF6 masni spektrometri/ionski izvori

     4.5. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za obrate za
     aerodinamično izotopsko obogatitev

     4.5.1. Ločevalne šobe

     4.5.2. Vrtinčne cevi

     4.5.3. Kompresorji in puhala

     4.5.4. Tesnila gredi

SL                                                    17                                                SL
 ---pagebreak---      4.5.5. Toplotni izmenjevalniki za hlajenje plina

     4.5.6. Ohišja ločevalnih elementov

     4.5.7. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega urana

     4.5.8. Razdelilni cevni sistemi

     4.5.9. Vakuumski sistemi in črpalke

     4.5.10. Posebni zaporni in regulacijski ventili

     4.5.11. UF6 masni spektrometri/ionski izvori

     4.5.12. Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina

     4.6. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za
     obogatitev s kemično ali ionsko izmenjavo

     4.6.1. Kolone za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

     4.6.2. Centrifugalni kontaktorji za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

     4.6.3. Sistemi in oprema za redukcijo urana (kemična izmenjava)

     4.6.4. Sistemi za pripravo vhodnih komponent (kemična izmenjava)

     4.6.5. Sistemi za oksidacijo urana (kemična izmenjava)

     4.6.6. Visoko aktivne smole/adsorbenti za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

     4.6.7. Kolone za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

     4.6.8. Povratni sistemi za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

     4.7. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za
     obogatitev urana z lasersko tehnologijo

     4.7.1. Sistemi za uparjanje urana (AVLIS)

     4.7.2. Sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom (AVLIS)

     4.7.3. Sistem za zbiranje „obogatenega“ in „osiromašenega“ kovinskega urana (AVLIS)

     4.7.4. Ohišja ločevalnika (AVLIS)

     4.7.5. Nadzvočne ekspanzijske šobe (MLIS)

     4.7.6. Zbiralniki za uranov pentafluorid (MLIS)

     4.7.7. Kompresorji za mešanico UF6 in nosilnega plina (MLIS)

     4.7.8. Tesnila gredi (MLIS)

SL                                                     18                                              SL
 ---pagebreak---      4.7.9. Sistemi za fluoriranje (MLIS)

     4.7.10. UF6 masni spektrometri in ionski izvori (MLIS)

     4.7.11. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega urana (MLIS)

     4.7.12. Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (MLIS)

     4.7.13. Laserski sistemi (AVLIS, MLIS in CRISLA)

     4.8. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za
     obogatitev s plazemskim ločevanjem

     4.8.1. Izvori mikrovalov in antene

     To so posebej konstruirani ali izdelani generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali
     pospeševanje ionov.

     4.8.2. Tuljave za vzbujanje ionov

     4.8.3. Sistemi za generiranje uranove plazme

     4.8.4. Sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom

     4.8.5. Sistem za zbiranje „obogatenega“ in „osiromašenega“ kovinskega urana

     4.8.6. Ohišja ločevalnika

     4.9. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za
     elektromagnetno obogatitev

     4.9.1. Elektromagnetni ločevalniki izotopov

     4.9.2. Viri visoke napetosti

     4.9.3. Viri energije za magnete

     5. Naprave za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija in devterijevih spojin ter
     oprema, posebej načrtovane ali izdelane v ta namen

     5.1. Obrat na principu izmenjave voda - vodikov sulfid

     5.2. Puhala in kompresorji

     5.3. Obrat na principu izmenjave amonijak - vodik

     5.4. Notranji deli stolpov in stopenjske črpalke

     5.5. Razgrajevalniki amoniaka

     5.6. Infrardeči absorpcijski analizatorji

     5.7. Katalitski gorilniki

SL                                                  19                                                 SL
 ---pagebreak---      5.8. Celotni sistemi nadgradnje ali kolone za nadgradnjo za proces obogatitve težke vode

     6. Naprave za pretvorbo urana in plutonija za uporabo pri izdelavi gorivnih elementov in
     ločevanju uranovih izotopov, kot je določeno v oddelkih 4 in 5, in oprema, posebej
     načrtovana ali izdelana v ta namen

     6.1. Obrat za pretvorbo urana in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

     6.1.1. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo koncentratov uranove rude v UO3

     6.1.2. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UF6

     6.1.3. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UO2

     6.1.4. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UF4

     6.1.5. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v UF6

     6.1.6. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran

     6.1.7. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 v UO2

     6.1.8. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 v UF4

     6.1.9. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4

     6.2. Obrat za pretvorbo plutonija in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

     6.2.1. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid

     6.2.2. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za proizvodnjo kovinskega plutonija

SL                                                  20                                                 SL
 ---pagebreak---                               PRILOGA A.2 – Celotne naprave

     1.   Jedrski reaktorji

     2.   Naprave za predelavo obsevanih gorivnih elementov

     3.   Naprave za izdelavo gorivnih elementov jedrskega reaktorja

     4.   Naprave za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega
          cepljivega materiala

     5.   Naprave za pridobivanje ali koncentriranjo težke vode, devterija in devterijevih
          spojin

     6.   Naprave za pretvorbo plutonija

SL                                           21                                              SL
 ---pagebreak---                                       PRILOGA B – Predelava

     Spodaj navedene smernice bi morale zajemati predelavo, skladiščenje in uporabo plutonija:

     (a)     pogodbenica, ki namerava predelovati ter skladiščiti in uporabljati plutonij, bi se že
             morala učinkovito zavezati neširjenju jedrskega orožja in mora s tem nadaljevati;

     (b)     za vse jedrske materiale, za katere velja zaveza uporabe v miroljubne namene v
             obratih za predelavo, skladiščenje in uporabo plutonija, veljajo nadzorni ukrepi
             IAEA;

     (c)     za vse jedrske materiale, za katere velja zaveza uporabe v miroljubne namene v
             obratih za predelavo in poznejše skladiščenje ter dejavnosti v zvezi z njihovo
             uporabo, vključno z njihovimi prevozi, veljajo ustrezni ukrepi fizičnega varovanja;

     (d)     pogodbenici vzpostavita ustrezne postopke za medsebojno obveščanje in poročanje o
             materialih;

     (e)     opis tekočega in načrtovanega programa jedrske energije, ki vključuje zlasti
             podroben opis politike, pravnih in upravnih elementov, ki zadevajo predelavo ter
             skladiščenje in uporabo plutonija, bo predložila pogodbenica, ki se namerava
             ukvarjati s temi dejavnostmi;

     (f)     pogodbenici se dogovorita o rednih in pravočasnih posvetovanjih, na katerih se, med
             drugim, osvežijo informacije, predpisane v smernici (e), in kolikor mogoče temeljito
             preučijo pomembne spremembe v programih jedrske energije;

     (g)     predvidena predelava in skladiščenje plutonija se lahko opravljata le toliko časa,
             dokler zadevna pogodbenica ne spremeni svojih zavez glede neširjenja jedrskega
             orožja in dokler spoštuje zahteve glede rednih in pravočasnih posvetovanj iz
             smernice (f).

SL                                                22                                                  SL
 ---pagebreak---                              OSNUTEK POTRJENEGA ZAPISNIKA

     V zvezi s Sporazumom med Vlado Kanade in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo
     (Euratom) o sodelovanju pri miroljubni uporabi jedrske energije, podpisanem v […] (v
     nadaljnjem besedilu: sporazum), podpisnice evidentirajo naslednje dogovore:

     (1)     Ob upoštevanju določb iz odstavka 3 člena IV se potrjuje, da se uporabljajo samo za
             prenose tehnologije med Kanado in državami članicami, ki so izrazile pripravljenost,
             da se takšni prenosi umestijo v okvir sporazuma, in so navedene v Prilogi tega
             potrjenega zapisnika.

     (2)     Ob upoštevanju določb pododstavka (i) odstavka 5 člena IV se razume, da
             pogodbenici predvidevata, da za jedrski material tujega porekla in nejedrski material,
             proizveden ali obdelan v celotni napravi v skladu s Prilogo A.2, ki ga dobavi druga
             pogodbenica, veljajo obveznosti iz sporazuma, zlasti obveznosti glede računovodstva
             in poročanja iz odstavka 5.c) člena V.

     (3)     Za namen pododstavka (ii) odstavka 5 člena IV želita pogodbenici poudariti, da se
             „nejedrski material“ nanaša na nejedrski material, ki se v znatnih količinah dobavi
             drugi pogodbenici, da se uporabi kot moderator.

     (4)     S sklicevanjem na seznam, naveden v Prilogi A.2, se potrjuje, da se ta seznam ne
             uporablja za prenos opreme, navedene v Prilogi A.1 in da je edini namen seznama,
             navedenega v Prilogi A.2, povezan z uporabo podostavkov (i) in (iii) odstavka 5
             člena IV, ki je omejena na celotne naprave.

     PODPISANO v Bruslju, […]

     Za Evropsko skupnost za atomsko energijo Za Vlado Kanade

     PRILOGA

     Seznam držav članic EU, ki so izrazile pripravljenost, da se prenos tehnologije uvrsti v okvir
     sporazuma.

SL                                                23                                                  SL


title: Priporočilo Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2013

text:
               24.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 66/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 17. februarja 2015
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2013
   (2015/C 66/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe 98/430/ES z dne 16. junija 1998, o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2013 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2013 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2013 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2013.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 398, 12.11.2014, str. 289.