               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja s Turčijo, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost na tem območju, zlasti razmere v Siriji in Iraku, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Turčija je prav tako izrazila zanimanje za sodelovanje z organi kazenskega pregona iz EU na področju boja proti terorizmu, zlasti za skupno usposabljanje, ki ga organizira CEPOL. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Trenutno sodelovanje Europola s Turčijo temelji na sporazumu o strateškem sodelovanju, sklenjenem leta 2004
                  9
               . Ta sporazum omogoča sodelovanje pri izmenjavi strateških in tehničnih informacij vzajemnega interesa
                  10
               , izkušenj s kazenskim pregonom, zakonodaje, priročnikov, tehnične literature ter drugega gradiva in usposabljanj na področju kazenskega pregona. V skupnem akcijskem načrtu EU in Turčije iz novembra 2015 je bilo dogovorjeno, da Turčija še okrepi sodelovanje z Europolom z napotitvijo turškega uradnika za zvezo. Europol in Turčija sta tako 21. marca 2016 podpisala sporazum o zvezi, ki omogoča okrepljeno sodelovanje. Tako je bil maja 2016 v Europol napoten uradnik za zvezo turške nacionalne policije, kar je prineslo nekaj pozitivnih sprememb in novih stikov. Vendar ta sporazuma ne dovoljujeta izmenjave podatkov, ki se nanašajo na identificirane posameznike ali posameznike, ki jih je mogoče identificirati
                  11
               .

               Politični okvir

               Turčija je ključna partnerica Evropske unije. Od leta 1964, ko ju je povezal pridružitveni sporazum, se je sodelovanje s Turčijo izboljšalo. Evropski svet je decembra 1999 Turčiji odobril status države kandidatke, oktobra 2005 pa so se začela pristopna pogajanja. Poglobitev sodelovanja z Europolom je pomembna zaradi izpolnjevanja vseh še nedoseženih referenčnih meril v okviru načrta za liberalizacijo vizumskega režima
                  12
               . Na srečanju na vrhu EU-Turčija 29. novembra 2015 je bilo dogovorjeno, da se politični dialog na vseh področjih razširi in okrepi, vključno z zunanjo in varnostno politiko, migracijami in bojem proti terorizmu.

               Turčija in EU sta ponovno izrazili svojo zavezanost boju proti grožnji, ki jo predstavljajo Daiš in tuji teroristični bojevniki, pa tudi grožnji, ki jo je predstavljala in jo še predstavlja Kurdska delavska stranka (PKK), ki jo je EU opredelila kot teroristično organizacijo. Na dialogu med EU in Turčijo o boju proti terorizmu, ki je potekal junija 2016, sta se obe strani strinjali, da bosta preučili načine za poglobitev sodelovanja pri izmenjavi informacij in kazenskem pregonu ter pravosodnega sodelovanja, tudi na področju deportacij, povezanih s terorizmom, in na področju financiranja terorizma. Zanimanje za okrepitev sodelovanja pri izmenjavi informacij je bilo ponovno izraženo na dialogu med EU in Turčijo o boju proti terorizmu novembra 2017, načrtuje pa se tudi seminar na visoki ravni pri Europolu o sodelovanju na področju boja proti terorizmu in nedovoljeni trgovini z orožjem.

               Turčija in EU sta tudi ponovno potrdili, da bosta sodelovali pri spodbujanju napredka pri mednarodnih prizadevanjih, kot so Globalni forum za boj proti terorizmu (GCTF), svetovna koalicija za boj proti Islamski državi/Daišu in Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF)
                  13
               .

               Sodelovanje na področju migracij je bilo okrepljeno na podlagi skupnega akcijskega načrta, ki je bil aktiviran na vrhu EU-Turčija 29. novembra 2015, in Izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, da bi se zaustavile nedovoljene migracije iz Turčije v EU ob popolnem spoštovanju standardov EU in mednarodnih standardov. V okviru izjave EU in Turčije so bili kljub težkim okoliščinam doseženi oprijemljivi rezultati. Od aktivacije izjave se je število nedovoljenih prehodov meje opazno zmanjšalo in se še zmanjšuje, omejilo pa se je tudi število smrtnih žrtev.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje s Turčijo je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  14
                in poročila TE-SAT 2017
                  15
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem: nedavni teroristični napadi ponazarjajo teroristično grožnjo, s katero se soočata tako Turčija kot tudi EU. Skupna grožnja je islamski terorizem, zlasti organizacija Daiš, pa tudi Al-Kaida. Kar zadeva evropske tuje teroristične bojevnike, je Turčija glavno tranzitno vozlišče za potovanja v Sirijo in Irak ter vrnitev iz njiju. Tako EU kot tudi Turčija sta se ponovno zavezali, da bosta ta pretok bojevnikov zajezili. Turški organi so v to že vložili znatna prizadevanja, vendar so opozorili na pomen prejemanja predhodnih informacij o sumljivih potnikih. Nedavni incidenti so pokazali, da lahko tudi nezadostna, zapoznela ali neusklajena izmenjava informacij prijetim potnikom omogoči, da se neodkrito vrnejo v Evropo.

               Čeprav se grožnja, ki jo PKK predstavlja za Evropo, ocenjuje kot majhna, EU priznava, da za Turčijo pomeni resno grožnjo. EU je stranko PKK opredelila kot teroristično organizacijo.

               Z izmenjavo operativnih informacij se bo podprlo skupno delo za boj proti tej teroristični grožnji, med drugim za obravnavo zbiranja sredstev, propagandnih dejavnosti in novačenja v EU.

               Tihotapljenje migrantov: tihotapci Turčijo uporabljajo za tihotapljenje migrantov iz Azije, Afrike in Bližnjega vzhoda v Evropo. Migranti brez urejenega statusa v Turčijo prispejo prek njenih vzhodnih kopenskih meja z Iranom, Irakom in Sirijo, pa tudi prek zračnih meja, zlasti s tranzitom prek letališča v Istanbulu. Istanbul ima vlogo vozlišča za migrante brez urejenega statusa, preden ti nadaljujejo pot do kopenskih meja z Bolgarijo in Grčijo ali obale Egejskega morja.

               Od začetka izvajanja izjave EU in Turčije 18. marca 2016 se je število nedovoljenih prehodov meje iz Turčije v Grčijo znatno zmanjšalo. Vendar pa so kljub patruljam turških organov na obalnih, kopenskih in letaliških območjih ter sistematičnemu prestrezanju migrantov brez urejenega statusa organizirane tihotapske mreže še vedno dejavne. Njihovi načini delovanja se nenehno spreminjajo, poti pa so vedno bolj razvejane.

               Turške službe si močno prizadevajo za razbitje kriminalnih združb in so z uporabo informacij, ki so jih zagotovile države članice EU, sprejele učinkovite ukrepe zoper plovila, ki jih uporabljajo tihotapci. Vendar je očitno, da je treba zmogljivosti za preiskovanje in pregon kot tudi operativno sodelovanje z državami članicami EU nadalje okrepiti.

               Kljub izboljšavam pri vzpostavljanju okvira za obravnavo trgovine z ljudmi je migracijski pritisk še poslabšal izzive na tem področju.

               Trgovina s prepovedanimi drogami: Turčija je že dolgo pomembna tranzitna država za nedovoljeno trgovino s prepovedanimi drogami, kar ostaja še naprej. Heroin, opij in kokain se prek Turčije običajno preprodajajo na evropske trge, metamfetamin in stimulanti amfetaminskega tipa pa se preprodajajo na trge Bližnjega vzhoda in jugovzhodne Azije. V Turčiji se še vedno zasegajo velike količine opiatov in hašiša.

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: visoka stopnja kriminala in tihotapljenje orožja iz Sirije sta potencialna nevarnost za EU. Pomenita namreč varnostno grožnjo, tako s kratkoročnega kot tudi dolgoročnega vidika. Sodelovanje s Turčijo je zato strateška prednostna naloga, tako za zmanjšanje pritoka nezakonitega strelnega orožja v sosednje države kot tudi za preprečitev, da se to orožje preproda v EU.

               Boj proti financiranju terorizma in pranju denarja: FATF je leta 2014 opozorila na morebitne koristi sodelovanja pri boju proti financiranju terorizma na podlagi posebnih instrumentov Europola pa tudi znatnega napredka Turčije na tem področju.

               Turčija je pomembno regionalno finančno središče, zlasti za Srednjo Azijo in Kavkaz, Bližnji vzhod in Vzhodno Evropo. Zaradi njene hitre gospodarske rasti v zadnjih 15 letih je Turčija, v povezavi s poslovnimi odnosi in geografsko bližino z nestabilnimi območji, v katerih vladajo konflikti, kot so Irak, Sirija in Krimski polotok, izpostavljena tveganju pranja denarja.

               Ponarejeno blago: Turčija je pomemben vir in točka za pretovarjanje ponarejenega blaga, namenjenega zlasti v EU.

               Drugi pomembni viri financiranja organiziranega kriminala so med drugim goljufije na področju trošarin in goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem ter kazniva dejanja zoper okolje.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  16
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Turčijo.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                        Sporazum o sodelovanju med Europolom in Republiko Turčijo z dne 28. julija 2004:
                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/agreement_on_cooperation_between_the_european_police_office_and_the_republic_of_turkey.pdf
                  .

                     (10)

                        Turčija redno prispeva k Europolovemu poročilu o stanju in trendih na področju terorizma v EU (TE-SAT).

                     (11)

                        Turčija podatke lahko posreduje, vendar jih ne sme prejemati. Posreden prenos prek Interpola je koristen, vendar ni najučinkovitejša ali najhitrejša rešitev v primerih, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje.

                     (12)

                        Evropska unija je dialog s Turčijo o liberalizaciji vizumskega režima začela 16. decembra 2013. Dialog o liberalizaciji vizumskega režima temelji na načrtu, ki opredeljuje zahteve, ki jih mora Turčija izpolniti, da se uvrsti na seznam držav, katerih državljani ne potrebujejo vizumov. V sedmem poročilu o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije, ki ga je Komisija predstavila septembra 2017, je navedeno, da mora Turčija izpolniti še sedem od 72 meril.

                     (13)

                        Sporočilo za medije z dialoga med EU in Turčijo o boju proti terorizmu z dne 8. junija 2016:
                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage_en/5018/Turkey-EU%20Counter%20Terrorism%20Dialogue
                  .

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/.

                     (15)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (16)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Turčije, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti nedovoljene trgovine s strelnim orožjem, trgovine s prepovedanimi drogami, tihotapljenja migrantov in trgovine s ponarejenim blagom – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Turčije.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Turčije drugim organom v Turčiji so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Turčije organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Turčije, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Libanonom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost na tem območju, zlasti razmere v Siriji in Iraku, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Na podlagi tehničnih dialogov za opredelitev skupnih ukrepov, namenjenih izboljšanju izmenjave informacij in skupnega operativnega ukrepanja na področju kazenskega pregona za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, se je EU z Libanonom že dogovorila o seznamu ukrepov za okrepitev sodelovanja med organi kazenskega pregona iz EU ter držav Bližnjega vzhoda in severne Afrike, pomoči pri razvoju zmogljivosti znotraj ustreznih regionalnih in/ali bilateralnih programov ter oblikovanju operativnih ukrepov na podlagi skupno dogovorjenega okvira
                  9
               . Libanon je prav tako izrazil zanimanje za sodelovanje z organi kazenskega pregona iz EU na področju boja proti terorizmu, zlasti za usposabljanje, ki ga organizira CEPOL. Vendar pa to ne zajema prenosa osebnih podatkov.

               Politični okvir

               EU in Libanon sta ključni partnerici, ki se srečujeta s skupnimi izzivi, povezanimi z dolgotrajnimi krizami in nestabilnostjo v sosedstvu. Partnerstvo med EU in Libanonom je trdno in zajema številna področja, navedena v pridružitvenem sporazumu, ki velja od leta 2006. Libanon se sooča z velikimi gospodarskimi, družbenimi in varnostnimi izzivi. Poleg že obstoječih težav je konflikt v Siriji povečal pritisk na institucije, infrastrukturo in okolje v Libanonu ter oslabil njegovo socialno-ekonomsko stabilnost. Poleg približno 300 000 palestinskih beguncev, ki so v državi bili že prej, Libanon gosti tudi več kot milijon registriranih sirskih beguncev.

               EU in Libanon sta 11. novembra 2016 sprejela prednostne naloge partnerstva za obdobje 2016–2020 in tako določila ambiciozno strateško agendo za poglobitev odnosov ter stabilizacijo države in širše regije, kot je bilo začrtano v prenovljeni evropski sosedski politiki in globalni strategiji EU. Opredeljene prednostne naloge so: varnost in boj proti terorizmu, upravljanje in pravna država, spodbujanje rasti in delovnih mest ter migracije in mobilnost.

               EU in Libanon sta sprejela tudi pakt, ki vsebuje skupne zaveze in prednostne ukrepe v skladu z izjavo o nameri z lanskoletne konference v Londonu (februar 2016). Zaveze, ki so bile obnovljene na konferenci v Bruslju (5. april 2017) o podpori prihodnosti Sirije in širše regije, so še utrdile skupno odgovornost za odpravo posledic krize v Siriji.

               Libanon je že večkrat izrazil zanimanje za pogajanja o sporazumu z Europolom, zlasti 26. januarja 2016 v okviru dialoga o boju proti terorizmu in dogovorjenega načrta.

               Dialog o varnosti/boju proti terorizmu z Libanonom še poteka, v tem okviru pa je bil sprejet akcijski načrt, ki zajema razvoj nacionalne strategije za boj proti terorizmu, sodelovanje na področju kazenskega pregona, pravosodno sodelovanje, boj proti financiranju terorizma, upravljanje meja, varnost na letališčih in v letalstvu ter boj proti nasilnemu ekstremizmu.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Libanonom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  10
                in poročila TE-SAT 2017
                  11
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem: destabilizacija Sirije (in možni učinki prelitja) ter širitev Daiša in drugih terorističnih skupin sta neposredna varnostna grožnja za Libanon in EU, ki sta oba že bila tarča terorizma. Evropski in libanonski teroristi so potovali zlasti v Sirijo, Irak in na druga konfliktna območja, da bi se izurili in borili.

               Tesnejše sodelovanje na področju kazenskega pregona, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, bo prispevalo k odkrivanju in pregonu oseb, osumljenih terorističnih dejanj, preprečevanju potovanj teroristov (vključno s tveganjem infiltracije v migracijske tokove ali premestitve na druga konfliktna območja) in preprečevanju financiranja terorizma (vključno s povezavo z organiziranim kriminalom).

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: EU in Libanon sta vzpostavila sodelovanje na področju strelnega orožja in se dogovorila o delovnem programu, ki vključuje izmenjavo dobrih praks, usposabljanje in razvoj zmogljivosti. Zaradi intenzivnejšega sodelovanja je tudi potreba po boljši izmenjavi informacij in sledečih preiskavah vedno večja. Glede na to, da Libanon meji na Sirijo, bi lahko imel pomembno vlogo pri preprečevanju vnosa strelnega orožja na prizorišča oboroženih spopadov ter pri zagotavljanju, da se nedovoljene pošiljke prestrežejo, zlasti na poti nazaj v EU.

               Izzivi, povezani z migracijami: Libanon gosti znatno število migrantov brez urejenega statusa, zato se mu prek programa integriranega upravljanja meja, ki ga financira EU, nudi pomoč pri varovanju in nadzoru njegovih meja. Sodelovanje z libanonskimi organi bi lahko bilo pomembno tudi za obravnavanje ponarejanja listin, ki je povezano s tihotapljenjem migrantov.

               Trgovina s prepovedanimi drogami: Bližnji vzhod in severna Afrika sta pomembna vira, tranzitni območji in porabnika prepovedanih drog. S stalno bazo uporabnikov na severu regije in heroinsko potjo, ki poteka od njenega vzhoda proti zahodu, ima regija vpliv na zlorabo prepovedanih snovi in njihovo proizvodnjo, vse to pa ponovno negativno vpliva na regijo. Libanon je drugi najpomembnejši proizvajalec marihuane in hašiša v regiji Bližnjega vzhoda in severne Afrike, medtem ko obseg proizvodnje kaptagona v državi še vedno ni znan. Leta 2016 je bila v okviru programa za kokainsko pot (del projekta AIRCOP), ki ga je financirala EU, v Libanonu ustanovljena skupna projektna skupina za prestrezanje drog na letališčih (JAITF).

               Organizirane kriminalne združbe lahko znaten dobiček ustvarijo tudi na libanonskem črnem trgu za cigarete, avtomobile, ponarejeno blago, piratsko programsko opremo, CD-je in DVD-je.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Libanonom o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  12
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Libanonsko republiko.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                        Več s tem povezanih pobud je bilo vključenih v prednostno nalogo v zvezi s strelnim orožjem v okviru cikla politike EU proti organiziranemu kriminalu in hudim oblikam kriminala ter v sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje evropske agende za varnost: akcijski načrt EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi ter njihovi uporabi“ z dne 2. decembra 2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (12)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Libanona, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti nedovoljene trgovine s strelnim orožjem, tihotapljenja migrantov in trgovine s prepovedanimi drogami – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Libanona.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Libanona drugim organom v Libanonu so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Libanona organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Libanona, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Komisija v okviru teh pogajanj spodbuja pristop Libanona h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov („Konvencija št. 108“).

               (9)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Marokom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost na tem območju, zlasti razmere v Siriji, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Na podlagi tehničnih dialogov za opredelitev skupnih ukrepov, namenjenih izboljšanju izmenjave informacij in skupnega operativnega ukrepanja na področju kazenskega pregona za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, se je EU z Marokom že dogovorila o seznamu ukrepov za okrepitev sodelovanja med organi kazenskega pregona iz EU ter držav Bližnjega vzhoda in severne Afrike, pomoči pri razvoju zmogljivosti znotraj ustreznih regionalnih in/ali bilateralnih programov ter oblikovanju operativnih ukrepov na podlagi skupno dogovorjenega okvira
                  9
               . Vendar pa to ne zajema prenosa osebnih podatkov.

               Politični okvir

               Partnerstvo med EU in Kraljevino Maroko ima dolgo zgodovino in ga podpirajo številni politični in gospodarski sporazumi. Na odnose med EU in Marokom od leta 2000 pomembno vpliva evro-mediteranski pridružitveni sporazum
                  10
               , ki je začel veljati v navedenem letu. Maroko ima od leta 2008 tudi višji status v okviru evropske sosedske politike. Eden od ciljev je med drugim okrepitev dialoga in sodelovanja na področju politike in varnosti.

               Politični odnosi z Marokom, vključno s pogovori o varnosti in boju proti terorizmu, so bili odloženi glede na sodbo Splošnega sodišča iz decembra 2015
                  11
               . Vendar so po pritožbi na Sodišče
                  12
                potekale nekatere politične razprave, zlasti o tem, kako obravnavati pravne posledice sodbe na dvostranske odnose med EU in Marokom. Maroko je neuradno navedel, da varnostnemu sodelovanju z EU pripisuje velik pomen. Maroko je bil prva država Bližnjega vzhoda in severne Afrike, ki ji je bil ponujen dialog o boju proti terorizmu, priprave nanj pa so sredi leta 2015 že dobro napredovale, preden je bil dialog končno odložen.

               Maroko je z državami članicami EU, vključno s Španijo in Francijo, razvil tesno dvostransko sodelovanje na področju boja proti terorizmu in redno razbija teroristične mreže. Je sopredsednik Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF) in član svetovne koalicije za boj proti Daišu. Gosti tudi enega od regionalnih centrov odličnosti za kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja, ki ga financira EU.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Marokom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  13
                in poročila TE-SAT 2017
                  14
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem je resna grožnja tako za Maroko kot tudi za EU, ki sta oba že bila tarča terorističnih napadov. Poleg izboljšanja situacije v zvezi z grožnjami in opredelitve novih trendov je tesnejše sodelovanje, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, potrebno za obravnavanje pojava tujih terorističnih bojevnikov (vključno z osumljenci, ki imajo dvojno državljanstvo ali zakonito prebivališče v EU in v Maroku) in učinkovito odkrivanje, preprečevanje in pregon potovanja teroristov, zlorabe interneta s strani teroristov, financiranja terorizma ter povezave z organiziranim kriminalom.

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: nedovoljena trgovina s strelnim orožjem se je v regiji znatno povečala zaradi nestabilnosti na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, zlasti zaradi konflikta v Libiji. To pomeni varnostno grožnjo, tako s kratkoročnega kot tudi dolgoročnega vidika. Maroko je ključna partnerska država, ki lahko pomaga zmanjšati pritok nezakonitega strelnega orožja v sosednje države ter preprečiti preprodajo v EU s kontejnerskimi ladjami, trajekti in čolni, ki prečkajo Sredozemlje.

               Izzivi, povezani z migracijami: Maroko je še vedno pomembna partnerska država, s katero bi morala EU razviti sodelovanje pri preprečevanju nedovoljenih migracij, med drugim ker so se tokovi v EU nedavno začeli povečevati. Maroko je tako država izvora nedovoljenih migracij kot tudi pomembna pot, po kateri potujejo državljani podsaharskih afriških držav. V poročilu o analizi tveganja iz leta 2017, ki ga je pripravila evropska mejna in obalna straža, sta kot pomembni tveganji navedena ponarejanje listin in tihotapljenje migrantov.

               Trgovina s prepovedanimi drogami: Bližnji vzhod in severna Afrika sta pomembna vira, tranzitni območji in porabnika prepovedanih drog. S stalno bazo uporabnikov na severu regije, tihotapsko potjo iz Sahela proti jugu in heroinsko potjo, ki poteka od njenega vzhoda proti zahodu, ima regija vpliv na zlorabo prepovedanih snovi in njihovo proizvodnjo, vse to pa ponovno negativno vpliva na regijo. Maroko je pomembna država proizvajalka marihuane in ključna država izvora za proizvode iz kanabisa, ki vstopajo na trg EU. Težavo predstavlja tudi proizvodnja sintetičnih drog, ki temeljijo na zdravilih.

               Leta 2016 je bila v okviru programa za kokainsko pot (del projekta AIRCOP), ki ga je financirala EU, v Maroku ustanovljena skupna projektna skupina za prestrezanje drog na letališčih (JAITF).

               Kibernetska kriminaliteta: Maroko napreduje pri obravnavanju groženj kibernetske kriminalitete, saj je prednostna država za razvoj zmogljivosti v okviru programov EU in Sveta Evrope za kibernetsko kriminaliteto, vključno s spolnim izkoriščanjem otrok in potujočimi storilci kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost otrok. Razvoj zmogljivosti Maroka za sodelovanje bo verjetno privedel do večje potrebe po izmenjavi informacij, da bi se lahko obravnavale nadnacionalne grožnje na področjih kibernetske kriminalitete in spolnega izkoriščanja otrok.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Marokom o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  15
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                        Več s tem povezanih pobud je bilo vključenih v prednostno nalogo v zvezi s strelnim orožjem v okviru cikla politike EU proti organiziranemu kriminalu in hudim oblikam kriminala ter v sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje evropske agende za varnost: akcijski načrt EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi ter njihovi uporabi“ z dne 2. decembra 2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi (UL L 70, 18.3.2000).

                     (11)

                        Zadeva T-512/12, Front Polisario proti Svetu.

                     (12)

                        Zadeva C-104/16, Svet proti Front Polisario.

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017.

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (15)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Kraljevine Maroko, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti tihotapljenja migrantov, nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in trgovine s prepovedanimi drogami – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Maroka.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Maroka drugim organom v Maroku so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Maroka organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Maroka, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Izraelom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote.

               Politični okvir

               EU in Izrael sta razvila trdne odnose na podlagi pridružitvenega sporazuma iz leta 1995 (velja od leta 2000). Obe strani sta močno osredotočeni na preprečevanje varnostnih groženj, in sicer na boj proti terorističnim grožnjam. Izrael se močno zanima za okrepitev sodelovanja z EU na področju boja proti terorizmu. Prvi dialog o varnosti in boju proti terorizmu med EU in Izraelom je potekal marca 2015 v Bruslju, drugi tovrstni dialog pa septembra 2016 v Izraelu. EU in Izrael sta se dogovorila, da bosta sodelovala na področjih, kot so boj proti nasilnemu ekstremizmu, financiranju terorizma in nekonvencionalnemu terorizmu, varnost v letalstvu in prometu ter kibernetska kriminaliteta. Izrael je izrazil zanimanje za okrepitev sodelovanja z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev, zlasti z Europolom.

               Svet je že odobril pogajanja med Europolom in Izraelom o sporazumu o operativnem sodelovanju
                  8
               . Leta 2010 so se začela tudi pogajanja, vendar na podlagi starega pravnega okvira Europola sporazuma ni bilo mogoče skleniti. V zvezi s tem je že potekalo nekaj strokovnih srečanj med Europolom in organi Izraela.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Izraelom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  9
                in poročila TE-SAT 2017
                  10
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem: EU in Izrael se soočata z resno grožnjo terorističnih skupin, ki delujejo v regiji in po svetu. Cilj tesnejšega sodelovanja, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, je obravnavanje grožnje, ki jo predstavljajo teroristi (vključno s tujimi terorističnimi bojevniki), z namenom odkrivanja, preprečevanja in pregona potovanj teroristov, financiranja terorizma in zlorabe interneta s strani teroristov.

               Kibernetska kriminaliteta: sodelovanje z Izraelom bi bilo treba vzpostaviti zlasti glede na njegovo strokovno znanje na področju preiskovanja/obravnavanja kibernetske kriminalitete visokih tehnologij. Večja izmenjava obveščevalnih podatkov bi bila koristna za obravnavanje številnih oblik nadnacionalne kibernetske kriminalitete ali kriminalitete, ki jo omogoča kibernetski prostor, vključno s porazdeljenimi napadi za zavrnitev storitve, pranjem denarja z uporabo kriptovalut, goljufijami v e-trgovanju, nepooblaščenim dostopom do poslovne e-pošte in spolnim izkoriščanjem otrok prek spleta.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Izraelom o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  11
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Državo Izrael.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Sklep Sveta 2009/371.

                     (9)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017.

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf
                  .

                     (11)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Izraela, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala in boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Izraela.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Izraela drugim organom v Izraelu so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Izraela organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Izraela, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)V skladu s politiko EU se ta sporazum ne uporablja za geografska območja, ki so prišla pod upravo Države Izrael po 5. juniju 1967. To stališče ne pomeni poseganja v načelno stališče Izraela v zvezi s to zadevo. Zato se pogodbenici strinjata, da uporaba tega sporazuma ne vpliva na status navedenih območij.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Komisija v okviru teh pogajanj spodbuja pristop Izraela h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov („Konvencija št. 108“).

               (9)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.