               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 511 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Italija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Italijo za leto 2017
                  8
                je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Visok javni dolg in dolgotrajna šibka dinamika produktivnosti ob visoki stopnji slabih posojil in brezposelnosti pomenita tveganja s čezmejnimi učinki. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na italijansko gospodarstvo ter zaradi njegove velikosti in čezmejnega pomena tudi na ekonomsko in monetarno unijo.

               (4)Italija je 27. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Italijanski nacionalni program reform vključuje kratko- in srednjeročne zaveze. Kratkoročno se načrtujejo dokončno sprejetje zakonov o konkurenci, ki so v pripravi, reforma kazenskega postopka in pravil o zastaranju, izvajanje zakona o boju proti revščini ter ukrepi glede pogajanj na ravni podjetij, preusmeritve davkov in privatizacije. Srednjeročno pa se ukrepi nanašajo na javne finance, obdavčitev, trg dela, bančni in kreditni sistem, konkurenco, javno upravo in sodstvo ter naložbe. Nacionalni program reform zajema tudi izzive, opredeljene v poročilu o državi za leto 2017 in priporočilu za euroobmočje, vključno s potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti izvedeni v predvidenih rokih, bodo prispevali k odpravi makroekonomskih neravnotežij Italije in obravnavi priporočil za posamezno državo. Na podlagi ocene zavez glede politik Italije Komisija potrjuje svojo predhodno oceno, da na tej stopnji v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji niso potrebni nobeni nadaljnji ukrepi. Izvajanje reform politik se bo pozorno spremljalo v okviru posebnega spremljanja.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  10
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  11
               .

               (6)Za Italijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje izboljšanje nominalnega primanjkljaja z 2,4 % BDP v letu 2016 na 2,1 % v letu 2017 in 1,2 % v letu 2018, do leta 2019 pa na splošno uravnotežen proračunski položaj. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2019 in se ohranil tudi v letu 2020, medtem ko preračunani
                  12
                strukturni saldo kaže na majhen strukturni primanjkljaj (0,3 % BDP) v obeh letih. Potem ko se je dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2016 dodatno povečal (s 132,1 % BDP v letu 2015 na 132,6 %), naj bi se glede na program za stabilnost v letu 2017 na splošno ustalil in se nato od leta 2018 zmanjševal, pri čemer naj bi v letu 2020 dosegel 125,7 %. Negotovost glede sestave in izvajanja srednjeročne proračunske strategije programa za stabilnost vključuje navzdol usmerjena tveganja za projekcije rasti in doseganje proračunskih ciljev. Zlasti se na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 kljub znatno višjemu primanjkljaju pričakuje skoraj enaka realna rast BDP za leto 2018 kot v programu za stabilnost za leto 2017. Napoved Komisije dejansko ne vključuje povišanja DDV (0,9 % BDP) uzakonjenega kot „zaščitne klavzule“ za doseganje proračunskih ciljev v letu 2018, med drugim tudi zato, ker program za stabilnost za leto 2017 potrjuje namero, da klavzula ne bo sprožena brez predložitve podrobnosti o drugih izravnalnih ukrepih. Poleg tega je iz programa za stabilnost za leto 2017 razvidna namera po iskanju dodatnih možnosti za zmanjšanje davčnega bremena.

               (7)Program za stabilnost za leto 2017 kaže, da je skupni učinek izrednega pritoka beguncev in z varnostjo povezanih ukrepov na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,06 % BDP za izreden pritok beguncev in 0,06 % BDP za varnostne ukrepe. Za leto 2017 so upravičeni odhodki v zvezi z izrednim pritokom beguncev predhodno ocenjeni na 0,16 % BDP
                  13
               .  Poleg tega so italijanski organi v letu 2017 uveljavljali klavzulo v zvezi z izrednimi dogodki, in sicer zaradi izredne potresne dejavnosti. Za leto 2017 so upravičeni odhodki v zvezi z izredno potresno dejavnostjo predhodno ocenjeni na 0,18 % BDP
                  14
               .  Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj so pritok beguncev, resnost teroristične grožnje in izredna potresna dejavnost izredni dogodki, njihov vpliv na italijanske javne finance je znaten in vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi dodatnih stroškov v zvezi z begunci in varnostjo zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2016 znižana za 0,12 % BDP. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili italijanski organi.

               (8)Za leto 2016 je bil Italiji odobren začasni odklon v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, da bi se upoštevale velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ, in nadaljnjega 0,25 % BDP, da bi se upoštevali odhodki za nacionalne naložbe v projekte, ki jih sofinancira EU. Kar zadeva naložbeno klavzulo, je eno od meril za upravičenost povečanje javnih naložb. Podatki o realizaciji za leto 2016 kažejo na zmanjšanje javnih naložb v letu 2016 v primerjavi z letom 2015 (za 1,6 milijarde EUR). Vendar Svet priznava, da so bile javne naložbe v preteklem letu omejene zaradi posebnih dejavnikov. Eden od dejavnikov je bila negotovost v zvezi s prehodom na nov zakonik o javnih naročilih in koncesijah, ki je bil revidiran v skladu s priporočili za posamezno državo iz leta 2016. Še bolj pomembno je dejstvo, da je v letu 2016 prišlo do močnega upada naložb, financiranih s sredstvi EU, in sicer zaradi začetka novega programskega obdobja, medtem ko so se nacionalno financirane naložbe rahlo povečale (za 1,1 milijarde EUR). Ker so se torej nacionalno financirane naložbe v letu 2016 povečale in ker to ni bilo izravnano z odhodki v zvezi z naložbeno klavzulo, se lahko Italiji odobri začasni odklon v zvezi z naložbeno klavzulo višini 0,21 %, kar ustreza nacionalnim odhodkom, upravičenim do sofinanciranja, kot je navedeno v programu za stabilnost za leto 2017. Če se upošteva celotna dodatna prožnost v višini 0,83 % BDP v okviru klavzul v zvezi z izrednimi dogodki, strukturnimi reformami in naložbami, pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 kaže na določen odklon od priporočene prilagoditvene poti v letu 2016 za dosego srednjeročnega cilja.

               (9)Svet je 12. julija 2016 Italiji priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini vsaj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 ter v letih 2016 in 2017 skupaj tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja. Vendar bi se ta zaključek spremenil na tveganje določenega odklona, če se od zahteve za leto 2017 odšteje začasna olajšava za klavzulo v zvezi z izrednimi dogodki zaradi izrednega pritoka beguncev in preventivnim naložbenim načrtom za zaščito nacionalnega ozemlja pred potresno nevarnostjo (predhodno ocenjena na 0,34 % BDP).

               (10)V letu 2018 naj bi se Italija glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturno uravnoteženega proračunskega položaja. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji zmanjšanja neto primarnih javnofinančnih odhodkov za vsaj 0,2 % v letu 2018. To bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini vsaj 0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Po napovedi Italija v letih 2017 in 2018 na prvi pogled ne bo izpolnjevala pravila glede dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Italija pripravljena v letu 2017 sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti in da bodo v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Italije. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Italije.

               (11)Zaradi domnevnega neizpolnjevanja pravila glede dolga Italije v letu 2015 je Komisija 22. februarja 2017 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, v katerem je ugotovila, da je treba trenutno šteti, da merilo glede dolga, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno, razen če bodo do aprila 2017 verodostojno uvedeni dodatni strukturni ukrepi v vrednosti vsaj 0,2 % BDP, za katere se je vlada zavezala, da jih bo sprejela najpozneje do navedenega datuma, da bi zmanjšala vrzel do ravni, pri kateri bi bila v letu 2017 (in torej tudi v letu 2016) večinoma skladna s preventivnim delom. Vendar bo Komisija odločitev o tem, ali naj priporoči začetek postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sprejela šele na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2017, pri čemer bo upoštevala podatke o realizaciji za leto 2016 in izvajanje fiskalnih zavez, ki so jih italijanski organi sprejeli februarja 2017. Italijanska vlada je aprila 2017 sprejela zahtevane dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ. Zato na tej stopnji niso potrebni nobeni dodatni ukrepi za izpolnjevanje merila glede dolga v letu 2015. Komisija bo ponovno preučila izpolnjevanje merila glede dolga Italije jeseni 2017, in sicer na podlagi podatkov, predloženih za leto 2016, in svoje jesenske napovedi iz leta 2017, ki bo vključevala nove informacije o izvrševanja proračuna v letu 2017 in dejanske proračunske načrte za leto 2018.

               (12)Visok delež javnega dolga v Italiji naj bi se stabiliziral, ne pa tudi zmanjšal, in sicer zaradi poslabšanja strukturnega primarnega salda in trenutnega makroekonomskega okolja. Pri več kot 130 % BDP to pomeni, da so znatna sredstva namenjena kritju stroškov servisiranja dolga v škodo postavk, ki bolj spodbujajo rast, vključno z izobraževanjem, inovacijami in infrastrukturo.

               (13)Italijanski davčni sistem ne podpira gospodarske rasti in učinkovitosti iz več razlogov. Davčna obremenitev proizvodnih dejavnikov je kljub nedavnemu zmernemu zmanjšanju še vedno med najvišjimi v EU, pri čemer bi jo bilo mogoče še bolj prenesti na davke, ki manj škodijo rasti, in sicer na proračunsko nevtralen način. Leta 2015 je bil razveljavljen davek na prvo bivališče, kar je bil korak nazaj pri doseganju učinkovitejše davčne strukture. Dolgo pričakovana revizija davčnih odhodkov, zlasti kar zadeva znižane stopnje davka na dodano vrednost, je bila spet preložena, čeprav bi jo bilo treba v skladu z nacionalno zakonodajo izvesti vsako leto. Reforma zastarelih katastrskih vrednosti v skladu s trenutnimi tržnimi vrednostmi še vedno poteka. Slabo izpolnjevanje davčnih obveznosti in zapletena davčna zakonodaja povečujeta obremenitev podjetij in gospodinjstev, ki izpolnjujejo davčne obveznosti. Nedavni ukrepi, kot sta obvezno izdajanje elektronskih računov in deljeno plačevanje za nakupe s strani državnih organov, so korak v pravo smer. Vendar izdajanje elektronskih računov ni obvezno za transakcije v zasebnem sektorju, poleg tega pa so bile nedavno zvišane omejitve glede uporabe gotovine, tako da je uporaba elektronskega plačevanja še vedno precej pod povprečjem EU, kar škoduje izpolnjevanju davčnih obveznosti.

               (14)Kar zadeva proračunski postopek, je bila leta 2016 sprejeta celovita reforma. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje reforme, s katero bi bil pregled porabe še bolj vključen v proračunski postopek.

               (15)Na okvirne pogoje, javno upravo in poslovno okolje v Italiji še vedno vplivajo številne strukturne pomanjkljivosti. Slednje še naprej upočasnjujejo izvajanje reform, odvračajo od naložb, ustvarjajo negotovost in omogočajo iskanje rent. Reforme civilnega sodstva, sprejete v zadnjih letih za povečanje učinkovitosti pravosodnega sistema, izboljšanje celostne obravnave primerov in zagotavljanje postopkovne discipline, le zelo počasi začenjajo kazati rezultate. Trajanje civilnih sodnih postopkov je še vedno velik izziv. Čas, potreben za izdajo sodne odločbe, se je na nižjih stopnjah sicer nekoliko skrajšal, zaostanek pri civilnih in gospodarskih tožbah pa se je rahlo zmanjšal, vendar sta oba še naprej med najdaljšimi oziroma največjimi v EU na vseh stopnjah. Tekoča reforma civilnega postopka zagotavlja nadaljnjo poostritev meril za dopustnost pritožb, racionalizirane pravdne postopke na vseh stopnjah in odvračilni učinek, kar zadeva nadležne pravdne spore.

               (16)Več kazalnikov potrjuje, da je korupcija v Italiji kljub dosedanjim reformam še vedno velika težava. Težko pričakovana reforma pravil o zastaranju za okrepitev boja proti korupciji poteka že od leta 2014. Zaradi trenutne oblike pravil o zastaranju velik delež  primerov zastara po obsodbi na prvi stopnji. Poleg tega ima nacionalni protikorupcijski organ na voljo omejene finančne in človeške vire za izvajanje svojih pooblastil, okvir za preprečevanje pa ostaja razdrobljen.

               (17)Leta 2015 je bil sprejet obsežen pooblastilni zakon za reformo javne uprave, s katerim bi se lahko povečala učinkovitost in uspešnost javne uprave. Vendar je od novembra 2016, ko je ustavno sodišče razsodilo, da je bil postopek sprejetja nekaterih izvedbenih zakonodajnih odlokov neustaven, izvajanje ključnih delov reforme še vedno v teku. Sodba se nanaša zlasti na tri ključna področja reforme, in sicer na lokalne javne storitve, javne zavode za zaposlovanje in podjetja v javni lasti. Potrebne so nove zakonodajne pobude za reformo lokalnih javnih storitev in javnih zavodov za zaposlovanje na vodstveni ravni, saj se je rok za odloke o tem iztekel novembra 2016. Kar zadeva podjetja v javni lasti, je treba odlok, ki je bil sprejet pred sodbo, spremeniti. Cilj reforme je zmanjšati število podjetij v javni lasti, povečati njihovo učinkovitost in zagotoviti, da delujejo v skladu z enakimi pravili kot zasebni subjekti. K racionalizaciji podjetij v javni lasti bi prispevala tudi izvedba načrtovanih privatizacij.

               (18)Okvirni pogoji za konkurenco prav tako ostajajo neugodni. Letni zakon o konkurenci iz leta 2015 še ni bil sprejet. V nekaterih sektorjih, kot so regulirani poklici, koncesije, javna naročila in sistem dovoljenj ter lokalne javne storitve, vključno s prevozom, so še vedno prisotne velike ovire za konkurenco. Napredek pri spodbujanju učinkovitega, preglednega in konkurenčnega delovanja trga javnega prevoza, zlasti za železnice z državnimi koncesijami, je še vedno zelo omejen. Glede na nov kazalnik, ki ga je razvila Komisija, je stopnja restriktivnosti za večino preučenih poklicev višja od tehtanega povprečja EU. V okviru svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgu storitev
                  15
                je Komisija januarja 2017 za obravnavo tega vprašanja v svojem sporočilu o priporočilih za reforme na področju regulacije poklicnih storitev zagotovila posebne smernice za vsak poklic.

               (19)Velik obseg slabih posojil v bančnem sektorju še vedno ovira dobiček bank in njihovo zmožnost ustvarjanja notranjega kapitala. To negativno vpliva na ponudbo posojil, zlasti za mala podjetja. Dosedanje pobude politik še niso privedle do znatnega zmanjšanja obsega slabih posojil. Nadzorne smernice o upravljanju slabih posojil na nacionalni ravni še vedno niso dovolj razvite. Srednje in male banke so še naprej ranljivejše od velikih kreditnih institucij. Zato bo Komisija spremljala izvajanje reforme korporativnega upravljanja največjih bank (popolari) in malih vzajemnih bank, kar je ključno za konsolidacijo bančnega sistema. Okvir za insolventnost in izvrševanje zavarovanja s premoženjem še vedno ne prispeva dovolj k hitremu reševanju in prestrukturiranju slabih posojil, zlasti kar zadeva mala in mikro podjetja. Osnutek pooblastilnega zakona, katerega cilj je reforma in racionalizacija orodij za insolventnost in izvrševanje ter o katerem trenutno razpravlja nacionalni parlament, bi lahko pomagal odpraviti obstoječe pomanjkljivosti in prispeval k razvoju sekundarnega trga za problematični dolg v Italiji.

               (20)Kljub postopnemu izboljšanju trga dela na podlagi reform sta dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih še vedno visoki (6,7 % oziroma 38 % v letu 2016), pri čemer je več kot 1,2 milijona mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Pri izvajanju jamstva za mlade je sicer bil sicer dosežen velik napredek, vendar še vedno obstajajo nekateri izzivi glede zagotavljanja učinkovitejšega in celovitejšega izvajanja. Število in kakovost ponudb sta še vedno nizka, regionalne razlike v zagotavljanju pa so visoke. Reforma aktivnih politik zaposlovanja, vključno s sistemom upravljanja, je še vedno v zgodnji fazi, zavodi za zaposlovanje so še naprej šibki, poleg tega pa obstajajo velike regionalne razlike. Izobraževanje odraslih ni dovolj razvito, kar lahko negativno vpliva na rezultate nizko usposobljenih oseb na trgu dela.

               (21)Udeležba žensk na trgu dela ostaja slaba, njihov potencial za vključitev na trg dela pa je še vedno večinoma neizkoriščen. Stopnja zaposlenosti žensk je med najnižjimi v EU. Nekatere značilnosti sistema davčnih olajšav še vedno odvračajo prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu od udeležbe na trgu dela, medtem ko je dostop do cenovno sprejemljivih storitev oskrbe (otrok in starejših) še naprej omejen, poleg tega pa obstajajo velike regionalne razlike. Očetovski dopust je med najkrajšimi v EU.

               (22)Pogajanja na drugi ravni se ne uporabljajo pogosto. To ovira učinkovito razporejanje virov in odzivnost plač na lokalne gospodarske razmere. Razlog za to so tudi obstoječa okvirna pravila in prakse glede kolektivnih pogajanj, ki povzročajo negotovost v odnosih med delavci in delodajalci ter omejujejo manevrski prostor za pogajanja na lokalni ravni. Davčne olajšave za povišanja plač zaradi produktivnosti se niso izkazale za učinkovite pri razširitvi uporabe pogajanj na drugi ravni.

               (23)Delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, je precej nad povprečjem EU, pri čemer so to zlasti otroci in osebe z migrantskim ozadjem, poleg tega pa obstajajo velike regionalne razlike. Določen napredek je bil dosežen pri nacionalni strategiji za boj proti revščini. Nedavno sprejeta shema dohodka za vključevanje je pozitiven korak k vzpostavitvi enotne celovite sheme za boj proti revščini. Njena učinkovitost v smislu zagotavljanja dohodkovne podpore in dobro integriranih storitev bo odvisna od njenega pravilnega izvajanja in mobilizacije ustreznih sredstev (vključno z racionalizacijo različnih socialnih dodelitev), ustreznega ciljnega usmerjanja z ugotavljanjem upravičenosti na podlagi premoženjskega stanja in prednostnimi dodelitvami družinam z otroki ter učinkovitih postopkov na terenu. Na tej stopnji ni jasno, ali bodo finančna sredstva zadostovala za obravnavanje izzivov Italije na področju revščine. Zagotavljanje dodatnih sredstev ob upoštevanju proračunskih ciljev, zmanjšanje razdrobljenosti sistema socialnih pomoči, racionalizacija odhodkov za socialno zaščito in obravnavanje trenutne pristranskosti glede pokojnin so še naprej ključni izzivi.

               (24)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo italijanske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Italija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (25)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  16
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (26)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Italija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Italije. Na proračunsko nevtralen način prenese davčno obremenitev s proizvodnih dejavnikov na davke, ki manj škodijo rasti, in sicer tako, da sprejme odločne ukrepe za zmanjšanje števila in obsega davčnih odhodkov, izvede reformo zastarelega katastrskega sistema in ponovno uvede davek na prvo bivališče za gospodinjstva z visokimi dohodki. Razširi obvezno uporabo izdajanja elektronskih računov in elektronskega plačevanja.

               2.Skrajša trajanje sojenj v civilnem sodstvu z učinkovito celostno obravnavo primerov in pravili, ki zagotavljajo postopkovno disciplino. Okrepi boj proti korupciji, zlasti z revizijo pravil o zastaranju. Dokonča reforme javnih zavodov za zaposlovanje in poveča učinkovitost podjetij v javni lasti. Nemudoma sprejme in izvaja zakon o konkurenci, ki je v pripravi, ter obravnava preostale ovire za konkurenco.

               3.Pospeši zmanjševanje obsega slabih posojil ter okrepi spodbude za čiščenje bilanc stanja in prestrukturiranje, zlasti v segmentu bank pod nacionalnim nadzorom. Sprejme celovito prenovo regulativnega okvira za insolventnost in izvrševanje zavarovanja s premoženjem.

               4.Skupaj s socialnimi partnerji okrepi okvir za kolektivna pogajanja, da bi kolektivne pogodbe bolje upoštevale lokalne razmere. Zagotovi učinkovite aktivne politike zaposlovanja. Olajša zaposlovanje prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu. Racionalizira odhodke za socialno zaščito in izboljša njihovo sestavo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (13)
                  Ta znesek temelji na skupnih proračunskih stroških v višini 0,25 % BDP, ki so bili ocenjeni v programu za stabilnost za leto 2017 ter od katerih je bil odštet že odobren začasni odklon v višini 0,03 % BDP za leto 2015 in 0,06 % za leto 2016. Komisija je v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2017 naznanila, da je pripravljena preučiti možnost dodatnega odklona zaradi stalnega izrednega pritoka beguncev v Italiji, med drugim tudi v luči zasedanja Evropskega sveta, ki je potekalo oktobra 2016 in na katerem je bil priznan „velik prispevek, tudi finančni, najbolj izpostavljenih držav članic v preteklih letih“.

                     (14)
                  Komisija je v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2017 menila, da je odhodke za obvladovanje izrednih razmer in preventivni naložbeni načrt za zaščito nacionalnega ozemlja pred potresno nevarnostjo mogoče obravnavati kot medsebojne povezane. Za naslednja leta se bodo samo pozitivne dodatne spremembe sredstev, rezerviranih za ta namen, štele kot upravičene za morebitne nadaljnje začasne odklone.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final in COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


                   EVROPSKA
                   KOMISIJA

                                             Bruselj, 13.5.2015
                                             COM(2015) 268 final

                               Priporočilo

                        PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2015

     in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2015

SL                                                                      SL
 ---pagebreak---                                               Priporočilo

                                      PRIPOROČILO SVETA

                v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2015

                in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za leto 2015

     SVET EVROPSKE UNIJE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2)
     Uredbe,
     ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
     16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij2, zlasti
     člena 6(1) Uredbe,
     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije3,
     ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4,
     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
     ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
             strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
             usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
             katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
             konkurenčnost.
     (2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
             ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
             smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
     3
            COM(2015) 268.
     4
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

SL                                                 2                                               SL
 ---pagebreak---             smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
            ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
     (3)    Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
            Nizozemske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Nizozemske za
            stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku
            proračunskega načrta Nizozemske za leto 20155 v skladu z Uredbo (EU)
            št. 473/20136.
     (4)    Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti7, ki zaznamuje začetek
            evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
            isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
            opozarjanja8, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere
            je treba opraviti poglobljeni pregled.
     (5)    Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
            pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
            konsolidacijo javnih financ.
     (6)    Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za
            leto 20159. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za
            posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate
            poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi
            opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo
            makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in
            spremljanje. Tveganja, ki izhajajo iz visoke ravni zasebnega dolga, so še vedno
            prisotna in jim je treba nameniti pozornost, čeprav nedavni ukrepi podpirajo
            okrevanje stanovanjskega trga in bodo pripomogli k omejevanju rasti hipotekarnih
            posojil. Čeprav velik presežek tekočega računa delno odraža strukturne značilnosti
            gospodarstva, bi bila struktura pokojninskega in davčnega sistema potencialno lahko
            vir neučinkovite razporeditve kapitala.
     (7)    Nizozemska je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in
            program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
            upoštevala njuna medsebojna povezanost.
     (8)    Za Nizozemsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter
            prehodne določbe glede dolga. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje
            postopno izboljševanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 1,8 % BDP v
            letu 2015 in nato na 0,7 % BDP v letu 2018. Vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj,
            tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, izpolnjevala v celotnem programskem
            obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga
            v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost pri 68,8 % in se nato postopoma
            zmanjšal na 66,1 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te
            proračunske napovedi, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz
            leta 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo izpolnil srednjeročni cilj ter dosegel –
            0,3 % BDP v letu 2015 in –0,4 % BDP v letu 2016. Svet na podlagi ocene programa
            za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015

     5
           C(2014) 8810.
     6
           UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
     7
           COM(2014) 902.
     8
           COM(2014) 904.
     9
           SWD(2015) 38.

SL                                                3                                                   SL
 ---pagebreak---             pričakuje, da bo Nizozemska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Javni
            izdatki za raziskave in razvoj, ki so v letu 2013 znašali 0,84 % BDP, so nizki glede
            na stopnjo izobrazbe, akademske dosežke in raven gospodarskega razvoja
            Nizozemske. Javnofinančni odhodki na tem področju se od leta 2014 zmanjšujejo,
            medtem ko zasebni izdatki za raziskave in razvoj ostajajo nizki. Preusmeritev javnih
            izdatkov v inovacije in raziskave, zlasti temeljne raziskave, in izvajanje okvirnih
            politik za spodbujanje zasebnih naložb v raziskave in razvoj bi pripomogla h krepitvi
            dolgoročnega potenciala rasti nizozemskega gospodarstva.
     (9)    Eden ključnih izzivov predstavlja trg stanovanjskih nepremičnin, na katerem so se v
            zadnjih desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki so oblikovale
            vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Dejstvo, da
            gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na podlagi stanovanjskega
            premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih fiskalnih spodbud, zlasti stoodstotne
            davčne olajšave za hipotekarne obresti. Od leta 2012 je bila izvedena vrsta ukrepov,
            da bi se vprašanje teh spodbud deloma razrešilo. Nekateri od njih so bili namenjeni
            prilagajanju davčne obravnave stanovanjskega financiranja. Postopno omejevanje
            davčne olajšave za hipotekarne obresti in povečevanje spodbud za odplačevanje je
            vsekakor upravičeno. Vendar se ta ukrep uvaja prepočasi, da bi lahko znatno vplival
            na dinamiko odplačevanja, in znatna davčna spodbuda za naložbe v neproduktivna
            sredstva bo ostala. Razmerje med posojilom in vrednostjo zastavljenih nepremičnin,
            ki naj bi leta 2018 znašalo 100 %, je še vedno visoko. Trg najemnih stanovanj
            omejujeta regulacija in obsežen sektor socialnih stanovanj, za katerega so hkrati
            značilne dolge čakalne liste. V tem sektorju je uvedba razlikovanja višine najemnin
            glede na dohodke gospodinjstev dobrodošel ukrep, vendar je njegov učinek omejen.
            V skladu z novim zakonom bodo morale stanovanjske družbe ločevati dejavnosti v
            splošnem gospodarskem interesu (tj. socialna stanovanja) od drugih dejavnosti. Čas
            bo pokazal, ali bo to prineslo želeno preusmeritev socialnih stanovanj k ljudem, ki
            potrebujejo pomoč, in zagotovilo, da bodo socialna stanovanja dostopna prikrajšanim
            ljudem, ki stanovanj ne morejo najeti po tržnih pogojih.
     (10)   Dolgoročna vzdržnost pokojninskega sistema se je izboljšala. Poleg postopnega
            zviševanja zakonsko določene upokojitvene starosti prvega stebra s 65 let v letu 2012
            na 67 let v letu 2023 in njenega kasnejšega povezovanja s pričakovano življenjsko
            dobo je Nizozemska sprejela celovite reforme zasebno financiranega stebra
            pokojninskega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe. Boljši finančni nadzor
            pokojninskih skladov in večjo odpornost sistema na finančne pretrese dopolnjujejo
            uspešne reforme, ki spodbujajo starejše delavce, da delajo dlje. Z reformami
            dolgotrajne oskrbe se je odgovornost prenesla na občine, pri čemer so se zmanjšali
            skupni odhodki, poudarek pa je na večji učinkovitosti. Kakovost in dostopnost
            dolgotrajne oskrbe pa je treba spremljati.
     (11)   Med drugim še vedno predstavlja izziv primerna znotraj- in medgeneracijska
            porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z
            inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene) in bi vključevala zlasti nižje
            prispevke za mlade. Izboljšanje aktuarske pravičnosti prispevkov v drugi pokojninski
            steber bi pripomoglo k uporabi finančnih sredstev gospodinjstev v bolj rasti prijazne
            namene.
     (12)   Cilj celovite reforme delovnopravne zakonodaje, sprejete v letu 2014, je povečanje
            udeležbe na trgu dela in mobilnosti. Negativne fiskalne spodbude za delo so se
            zmanjšale. Zakonodaja, ki jo je sprejel parlament, bo delodajalcem določila kvoto za
            zaposlovanje invalidov. Celovita ocena učinka teh ukrepov bo mogoča šele po

SL                                               4                                                  SL
 ---pagebreak---              njihovi izvedbi. Potrebni so nadaljnji ukrepi za boljše vključevanje ljudi, ki so na
             obrobju trga dela, tudi tistih iz priseljenskih družin.
     (13)    Ob upoštevanju obveznih nedavčnih dajatev je davčni primež na Nizozemskem
             precej višji od povprečja EU, obdavčenje pa bi lahko preusmerili na dejavnike, ki
             manj škodujejo rasti. Predvidena davčna reforma bi prispevala k povečanju udeležbe
             na trgu dela. Ko bo sprejeta, bo treba njen učinek pozorno spremljati.
     (14)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nizozemske
             ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je
             ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po
             priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba
             okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na
             ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
             teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na
             Nizozemskem, ampak tudi upoštevanje pravil in smernic EU. Priporočila v okviru
             evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.
     (15)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Nizozemske za stabilnost in meni10,
             da Nizozemska izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.
     (16)    Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te
             ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova
             priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v
             priporočilih 1 do 3 spodaj.
     (17)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike
             euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za
             države članice, katerih valuta je euro. Nizozemska bi morala tudi zagotoviti, da se ta
             priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –
     PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:
     1.      Preusmeri javne izdatke v podporo naložbam v raziskave in razvoj ter izboljša
             okvirne pogoje za spodbujanje zasebnih izdatkov za raziskave in razvoj, da se
             nevtralizira trend upadanja javnih izdatkov za raziskave in razvoj ter poveča
             potencial za gospodarsko rast.
     2.      Pospeši zmanjševanje davčne olajšave za hipotekarne obresti, da se tako zmanjšajo
             davčne spodbude za naložbe v neproduktivna sredstva. Uvede bolj tržno naravnan
             mehanizem za določanje višine najemnin na trgu najemnih stanovanj in dodatno veže
             najemnine za socialna stanovanja na višino dohodkov gospodinjstev.
     3.      Zniža raven prispevkov v drugi steber pokojninskega sistema za delavce, ki so na
             začetku poklicne poti.
     V Bruslju,

                                                      Za Svet
                                                      Predsednik

     10
            V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       5                                            SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 342 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Portugalska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2016
                  8
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  9
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V razmerah velike brezposelnosti so problematični predvsem velike neto zunanje obveznosti, visok zasebni in javni dolg ter velik delež slabih posojil. Še vedno obstajajo vrzeli politike v zvezi s trgi proizvodov in storitev, prestrukturiranjem dolga podjetij, fiskalnimi vprašanji in posameznimi področji trga dela.

               (3)Portugalska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Portugalske je dovolj ambiciozen za zmanjšanje čezmernih neravnotežij, vsebuje ustrezne ukrepe za spodbujanje konkurenčnosti in zmanjšanje zasebnega dolga ter upošteva izzive, opredeljene v poročilu za državo za leto 2016 in priporočila za euroobmočje, pri čemer se osredotoča na potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti in hitro izvedeni, bi to pripomoglo k zmanjšanju neravnotežij na Portugalskem. Na podlagi ocene zavez Portugalske glede politik na tej stopnji ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Portugalska ni odpravila čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2015, in ni dosegla fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja, saj naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,2 % BDP. Ko bo dosežena trajna odprava čezmernega primanjkljaja, bodo za Portugalsko veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. (Preračunani
                  11
               ) strukturni saldo naj bi se med letoma 2016 in 2020 izboljšal samo za približno 0,35 % BDP letno, kar je pod priporočenim izboljšanjem (0,6 % BDP), in srednjeročni proračunski cilj (strukturni presežek v višini 0,25 % BDP) predvidoma ne bo dosežen v časovnem obdobju, ki ga zajema napoved. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 124,8 %, do leta 2020 pa na 110,3 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je precej optimističen. Poleg tega ukrepi, potrebni za podporo doseganja načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe (3 % BDP), leta 2017 pa 2,3 % BDP. Ker naj bi se strukturni primanjkljaj v letih 2016 in 2017 nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega Portugalska v skladu z napovedjo v letu 2017 ne bo izpolnjevala prehodnih določb glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št.  1467/97 bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na priporočila Sveta iz člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (7)Pravočasno in dosledno izvajanje prenovljenega zakona o proračunskem okviru in zakona o nadzoru obveznosti ter nadaljnje izboljšanje zbiranja prihodkov in nadzora odhodkov lahko znatno prispevajo k doseganju zahtevane fiskalne prilagoditve. Portugalska se sooča z dvojnim izzivom doseganja dolgoročne fiskalne vzdržnosti zdravstvenega sistema ob hkratnem ohranjanju ravni dostopnosti javnega zdravstva z izboljšanjem učinkovitosti sistema. Čeprav ima Portugalska trenutno enega najnižjih deležev javnofinančnih odhodkov v skupnih izdatkih za zdravstvo v EU, je njeno predvideno povečanje odhodkov za zdravstvo za 2,5 % BDP do leta 2060 najvišje. V zvezi z reševanjem dolgoročnih izzivov za vzdržnost zdravstvenega sektorja še niso bili sprejeti celoviti ukrepi za spodbujanje preprečevanja bolezni in politik javnega zdravja ter zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva na zgodnji stopnji, ko so stroški nižji. Kratkoročno ostaja pomemben izziv natančno načrtovanje in izvrševanje proračunov bolnišnic, da se zagotovi poravnava zaostalih plačil. Nedavne reforme so bile usmerjene v zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, niso pa obravnavale kratko- do srednjeročnih izzivov za vzdržnost. Javni pokojninski sistem je močno odvisen od proračunskih prerazporeditev in zanj je značilna medgeneracijska neenakost. Zamude pri izvrševanju in vrzeli v politikah še vedno zavirajo fiskalno vzdržnost podjetij v državni lasti, zlasti v sektorju prometa. Za doseganje javnofinančnih prihrankov je še naprej ključno, da ta podjetja okrepijo ukrepe za povečanje učinkovitosti v svojih načrtih prestrukturiranja.

               (8)Precej truda je bilo vloženega v omejevanje davčnih utaj z nadaljnjim izboljševanjem učinkovitosti davčne uprave. Sprejemajo se ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, izboljšanje izmenjave informacij s finančnimi institucijami in okrepitev okvira za boj proti pranju denarja. Kljub doseženemu napredku bi bilo mogoče še okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti. K spodbujanju naložb bi prispevala tudi reforma davčne uprave, ki bi povečala njeno učinkovitost.

               (9)Gibanje plač je v celoti gledano zmerno, kar je skladno z visoko brezposelnostjo in potrebo po spodbujanju ponovnega zunanjega uravnoteženja ter z rastjo produktivnosti v srednjeročnem obdobju. Kolektivna pogajanja na sektorski ravni ta trend podpirajo, čeprav značilnosti sistema kolektivnih pogajanj še vedno omejujejo obseg prilagajanja na ravni podjetij. V razmerah nizke inflacije in visoke brezposelnosti se je minimalna plača januarja 2016 zvišala s 505 EUR na 530 EUR mesečno, načrtovano pa je dodatno postopno povišanje na 600 EUR mesečno leta 2019 (izplačuje se 14-krat na leto). Portugalska se uvršča na sredino držav EU po minimalni plači, merjeni kot odstotek povprečne plače, vendar je med državami z najvišjo minimalno plačo, merjeno kot odstotek mediane plače. To kaže, da se porazdelitev plač na Portugalskem močno nagiba k nižjim plačam in da bi dodatna povečanja minimalne plače lahko hitro povečala delež zajetih delavcev, ki je v letu 2016 dosegel skoraj četrtino vseh zaposlenih. To bi sicer lahko zmanjšalo intenzivnost revščine zaposlenih, vendar povzroča tudi povečano kompresijo strukture plač, kar bi povzročilo pritisk navzgor na plače na splošno. Če se hkrati ne poveča produktivnost, to lahko škoduje obetom za zaposlovanje in konkurenčnost, zlasti v delovno intenzivnih panogah. Prav tako lahko zmanjša spodbude za vlaganje v znanja in spretnosti.

               (10)Portugalski trg dela je v letih 2014 in 2015 še naprej okreval. Veliko prizadevanj je bilo vloženih v prenovo aktivacijskih politik, posodobitev javnega zavoda za zaposlovanje in zagotavljanje večje podpore neregistriranim mladim, čeprav so pri izvajanju še prisotni določeni izzivi. Zaradi nedavnega poslabšanja socialnih razmer, zlasti naraščajoče revščine otrok, so bili sprejeti tudi pomembni ukrepi za okrepitev socialne pomoči, in sicer na področju sheme minimalnega dohodka, otroških dodatkov in nizkih pokojnin. Treba je oceniti učinek teh ukrepov na zmanjšanje intenzivnosti revščine. Kljub temu absorbiranje velikega števila dolgotrajno brezposelnih ostaja izziv, ki negativno vpliva na gospodarsko rast in socialne razmere. Obstajajo možnosti za nadaljnjo aktivacijo dolgoročno brezposelnih prek ciljno usmerjenih politik trga dela in okrepljenega usklajevanja med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Čeprav je okrevanje prineslo veliko novih delovnih mest za nedoločen čas, je segmentacija trga dela še vedno znatna. Delež zaposlenih za določen čas ostaja med najvišjimi v Evropi, stopnja prehoda iz začasne v stalno zaposlitev pa je nizka.

               (11)Visoka zadolženost zasebnega sektorja ostaja pomembno področje ranljivosti portugalskega gospodarstva in pogoji za financiranje malih in srednjih podjetij so še vedno težavni. Določen napredek je bil dosežen pri zmanjšanju presežka dolga podjetij in omogočanju razdolževanja zasebnega sektorja, vendar je portugalski zasebni sektor še vedno med najbolj zadolženimi v EU. To je glavna ovira za naložbe in rast potencialnega proizvoda. Nefinančne družbe prilagajajo svoje bilance stanja, vendar v manjšem obsegu kot gospodinjstva. Visoka in naraščajoča raven slabih posojil v poslovnem sektorju obremenjuje bilance stanja tako v nefinančnem kot finančnem sektorju in predstavlja veliko oviro za naložbe. Za zmanjšanje zadolženosti podjetij so bili sprejeti ukrepi na različnih ravneh, vendar se rezultati kažejo počasi. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij ostajajo visoke. V zadnjih nekaj letih je vlada to težavo poskušala reševati z uvedbo pravil o podkapitalizaciji in olajšavo za lastniški kapital. Toda leta 2015 je bila razlika v stroških kapitala (pred in po obdavčitvi) med dolžniško in lastniško financiranimi naložbami še vedno med najvišjimi v EU. Dostop do posojil je za podjetja še vedno drag in težaven, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja. Alternativni viri financiranja, kot so zasebni lastniški kapital, tvegani kapital, množično financiranje in poslovni angeli, ostajajo obrobnega pomena in so zelo slabo razviti.

               (12)Regulativne ovire in šibka institucionalna zmogljivost kljub napredku še vedno zavirajo rast, konkurenčnost in naložbe podjetij. Učinkovitost portugalskega pravosodnega sistema ostaja nizka, zlasti pri pravdnih sporih v zvezi z davki. Javno naročanje na Portugalskem je večinoma pregledno. Vendar po podatkih namenske spletne platforme „BASE“ javni naročniki na Portugalskem pogosto uporabljajo postopek neposredne oddaje naročila, ki je v obdobju 2013–2015 v povprečju predstavljal 87,3 % vseh javnih naročil oziroma 47 % vseh zneskov, za katere so bile sklenjene pogodbe. Preglednost ostaja izziv pri koncesijskih pogodbah in javno-zasebnih partnerstvih, zlasti na lokalni in regionalni ravni. Projektna skupina za javno-zasebna partnerstva (UTAP) pri ministrstvu za finance nadzoruje nekatera javno-zasebna partnerstva, ki jih upravlja centralna raven uprave, vendar se tak nadzor ne izvaja za koncesije ter javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni. Izvajanje reform pristaniškega sektorja je v zaostanku in še vedno so prisotne ovire za vstop novih akterjev. Registracija podjetja je postala lažja, vendar je izdajanje dovoljenj še vedno zapleteno, nepredvidljivi upravni postopki pa škodljivo vplivajo na zaupanje vlagateljev. Še vedno so prisotni izzivi glede postopkov za dostop do trga gradbeništva, pridobivanje gradbenih dovoljenj in glede učinkovitega izvajanja racionaliziranih predpisov o izdajanju okoljevarstvenih soglasij. Regulativne ovire v nekaterih sektorjih poslovnih storitev preprečujejo učinkovito razporejanje virov, zlasti pri pravnih storitvah. Podzakonski predpisi, ki urejajo delovanje poklicnih združenj, zlasti v zvezi z njihovimi statuti in notranjimi pravili, so omejujoči in lahko ovirajo dostop do zadevnih poklicev tako fizičnim kot pravnim osebam. To zadeva predvsem pravne poklice, za katere med drugim veljajo omejitve glede oglaševanja in večdisciplinarnih dejavnosti.

               (13)Portugalska je premalo uspešna na področju sodelovanja med znanstveno in poslovno sfero ter pri komercializaciji znanja. Ovire za sodelovanje med univerzami in gospodarstvom so velike in obsegajo tako zakonodajne in upravne ovire kot tudi pomanjkanje spodbud za sodelovanje v akademskem sistemu. To ima škodljive posledice za zaposljivost diplomantov in inovacije. Uvedba novega, krajšega cikla višjega tehniškega izobraževanja (TeSPs) ponuja nove možnosti za sodelovanje med politehniškimi šolami in regionalnimi gospodarskimi akterji, vendar univerzitetni programi niso vključeni v posodabljanje sistema.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

               PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, tako da s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter z uporabo izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga zmanjša primanjkljaj sektorja država na 2,3 % BDP v letu 2016. To je v skladu z izboljšanjem strukturnega salda za 0,25 % BDP v letu 2016. Nato v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Do februarja 2017 izvede obsežen pregled odhodkov na vseh ravneh javne uprave in okrepi nadzor nad odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno načrtovanje proračuna. Zagotovi dolgoročno vzdržnost zdravstvenega sektorja, ne da bi pri tem ogrozila dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Zmanjša odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev. Do konca leta 2016 ponovno usmeri pozornost na tekoče načrte prestrukturiranja podjetij v državni lasti.

               2.V posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovi, da bodo minimalne plače skladne s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti v vseh gospodarskih panogah.

               3.Zagotovi učinkovito aktivacijo dolgoročno brezposelnih in boljše usklajevanje med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Okrepi spodbude za podjetja, da bodo zaposlovala za nedoločen čas.

               4.Do oktobra 2016 sprejme ukrepe za lažje čiščenje bilanc stanja kreditnih institucij in zmanjšanje visoke ravni slabih posojil. Zmanjša davčne spodbude za zadolževanje podjetij in izboljša dostop do financiranja za zagonska ter mala in srednja podjetja prek kapitalskega trga.

               5.Poveča preglednost in učinkovitost javnega naročanja v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi in koncesijami. Do konca leta 2016 izboljša in pospeši upravne postopke in postopke izdajanja dovoljenj, pospeši pravdne spore v zvezi z davki in zmanjša regulativne ovire, zlasti za poslovne storitve. Spodbudi sodelovanje med univerzami in gospodarstvom.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 255 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Danska ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2015
                  6
               . V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Danska je 27. marca 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj z 1,6 % BDP v letu 2015 povečal na 2,6 % BDP v letu 2016, saj so bili v letu 2015 ustvarjeni precejšnji nepričakovani dobički. Po letu 2016 pa vlada načrtuje, da bo primanjkljaj zmanjšala in v letu 2020 dosegla uravnotežen proračun. Vlada v skladu s konvergenčnim programom načrtuje, da bo srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosegla od leta 2016 naprej. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP z 39,8 % v letu 2015 postopoma zmanjšal na 36,7 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo leta 2015 skladen s srednjeročnim ciljem. Vendar glede na to napoved obstaja tveganje nekolikšnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, saj bo rast neto odhodkov za 0,3 % BDP višja od referenčne vrednosti. Čeprav se pričakuje, da bo ta odklon začasen, ker na rast neto odhodkov v letu 2016 vpliva postopna ukinitev enkratnih ukrepov, povezanih z obdavčitvijo pokojninskih varčevanj, bodo morda potrebni dodatni ukrepi za leto 2016. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Danska na splošno usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Dolgoročna ponudba ustrezno usposobljene delovne sile je predpogoj za trajnostno rast na Danskem. Danska je z reformo aktivne politike zaposlovanja iz leta 2014 izboljšala zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela. Izvajanje reforme je na začetni stopnji, njene rezultate pa je treba spremljati. V skladu s priporočili strokovne skupine Carsten-Koch II, so še vedno potrebni dodatni ukrepi za tiste, ki so najbolj izključeni s trga dela. V tem pogledu se zdijo ključni dejavniki nizka dosežena stopnja izobrazbe, omejene izkušnje na trgu dela ter mladost in priseljensko poreklo. Na splošno je potencial, ki ga za trg dela pomenijo ljudje z migrantskim poreklom, še vedno premalo izkoriščen. Kljub velikim odhodkom za izobraževanje na Danskem rezultati izobraževanja niso večji od povprečnih, zlasti pri učencih z migrantskim poreklom. Reforma primarnega in nižjega sekundarnega izobraževanja ter sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja naj bi bila odgovor na ta izziv. Za izboljšanje rezultatov izobraževanja je treba te reforme izvesti v celoti.

               (10)Izboljšana konkurenčnost je ključnega pomena za okrepitev gospodarskega okrevanja na Danskem. Rast produktivnosti, ki je v tem pomenu bistvena, je bila na splošno v zadnjih dveh desetletjih šibka, nanjo pa so vplivale vstopne ovire in regulativna obremenitev v storitvenih sektorjih, usmerjenih na domači trg. Odbor za produktivnost je ugotovil, da je mogoče produktivnost izboljšati v sektorjih gradbeništva in maloprodaje. Predpisi, ki veljajo za maloprodajna podjetja, so zelo strogi, Danska pa ni sprejela nobenih ukrepov, da bi jih ublažila. V sektorju gradbeništva veljajo zahtevni gradbeni predpisi in veliko sistemov izdaje potrdil. Danska vlada je strategijo za gradbeništvo predstavila novembra 2014. Stategija ima dobre namene, saj si prizadeva na primer za poenostavitev pravil, racionalizacijo tehničnih elementov vlog za gradbena dovoljenja, uvedbo mednarodnih standardov, uskladitev nacionalnih standardov ter skrajšanje obdobja, potrebnega za izdajo gradbenega dovoljenja. Vendar je treba strategijo še v celoti preliti v konkretne ukrepe. Še vedno se prekrivajo sistemi izdajanja dovoljenj in potrdil, ki se v nekaterih primerih uporabljajo tudi za začasno zagotavljanje čezmejnih storitev. Poleg tega se dovoljenja in potrdila, izdana v drugih državah članicah, pri ustanavljanju podjetij na Danskem ne upoštevajo vedno.

               (11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 2 spodaj.

               (12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil danski konvergenčni program, njegovo mnenje
                  7
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Prepreči odklon od srednjeročnega cilja v letu 2016.

               2.Poveča produktivnost, zlasti v storitvenih sektorjih, usmerjenih na domači trg, vključno z maloprodajo in gradbeništvom. Ublaži ovire za maloprodajna podjetja in sprejme dodatne ukrepe za odpravo preostalih ovir, ki jih vzpostavljajo sistemi izdajanja dovoljenj in potrdil v gradbeništvu.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 final.

                     (6)
                  SWD(2015) 24 final.

                     (7)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 324 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Češke ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Češko za leto 2016
                  6
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Češka je 11. maja 2016 predložila konvergenčni program za leto 2016, 12. maja pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  7
               .

               (5)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo v letu 2016 nekoliko poslabšal, in sicer na –0,6 % BDP, v letu 2017 pa na splošno stabiliziral pri –0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri 41,1 % v letu 2016 in se zmanjšal na 39,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal –0,7 % v letu 2016 in –0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Dolgoročno obstajajo srednja tveganja za fiskalno vzdržnost Češke. Ta izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, predvsem na področju zdravstva, pa tudi pokojnin. Nedavno sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema bi v primeru izvedbe dolgoročno privedli do poslabšanja javnih financ. Februarja 2016 je češka vlada namreč sprejela zakonodajo, v skladu s katero lahko bolj prožno prilagaja mehanizem za usklajevanje pokojnin. Poleg tega potekajo razprave o predlogih, da se zakonsko določena upokojitvena starost omeji na 65 let in da se vzpostavi mehanizem za redne preglede upokojitvene starosti. Trenutno ni načrtov za povišanje nizke zakonsko določene upokojitvene starosti. Tudi na področju zdravstva je napovedano povečanje dolgoročne porabe zaskrbljujoče. Češka se sooča z izzivi, kako izboljšati upravljanje in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, čeprav so številni ukrepi trenutno v različnih fazah izvajanja. Kazalniki kažejo na visoko potrošnjo blaga in storitev ter razmeroma močno odvisnost od bolnišnične oskrbe, ki je dražja od ambulantnih storitev. Zdi se, da se razpoložljivi zdravstveni podatki ne uporabljajo učinkovito za načrtovanje in racionalizacijo zmogljivosti bolnišnične oskrbe. Sistem povračila stroškov za bolnišnično oskrbo se pregleduje zaradi različnih pomanjkljivosti, kot je majhen vzorec bolnišnic, ki se uporablja za izračun referenčnih stopenj. Možnosti za izboljšanje usklajevanja ambulantne oskrbe, krepitev nadzorne vloge zdravnikov in omejitev nepotrebne uporabe ambulantnih storitev še vedno niso bile dovolj raziskane.

               (7)Fiskalni okvir Češke je eden najšibkejših v EU. Vlada je februarja 2015 odobrila reformni sveženj, ki obravnava glavne pomanjkljivosti na tem področju, vendar ga parlament še vedno ni ratificiral. Cilj svežnja je prenos Direktive Sveta 2011/85/EU o proračunskih okvirih v nacionalno zakonodajo. Predlagana reforma predvideva krepitev zgornjih mej odhodkov in njihovo neposredno povezanost s srednjeročnim proračunskim ciljem. V okviru reforme bi morala vlada sprejeti proračun, ki ohranja dolgoročno vzdržnost javnih financ, poleg tega pa bi bil ustanovljen neodvisni fiskalni svet za spremljanje javnih financ in povečanje preglednosti.

               (8)Naložbe na Češkem ostajajo pod povprečjem EU na prebivalca in so zelo skoncentrirane v regiji glavnega mesta. Upravne in regulativne ovire še naprej zmanjšujejo učinkovitost poslovnega okolja ter ovirajo naložbe. Pri izvajanju prometnih in energetskih infrastrukturnih projektov obstajajo določena ozka grla. Poleg tega je bilo črpanje sredstev EU v programskem obdobju 2007–2013 počasno, in sicer predvsem zaradi zapletenih postopkov, pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, neučinkovitosti postopkov javnega naročanja ter šibke upravne zmogljivosti organov, ki so vključeni v izvajanje projektov. Kar zadeva prometno infrastrukturo, upravne ovire za naložbe vključujejo dolgotrajne postopke za izdajo dovoljenj za uporabo zemljišč in zamude, ki so posledica pritožbenih postopkov na protimonopolnem uradu. Kar zadeva energijsko učinkovitost, so javni programi za zmanjšanje energijske intenzivnosti razdrobljeni in stroškovno neučinkoviti. Obstajajo znaki, da se prihranki energije ne izboljšujejo v skladu z nacionalnim akcijskim načrtom za energijsko učinkovitost. Kar zadeva storitve, obstajajo določeni dokazi o regulativni restriktivnosti. To velja zlasti za nekatere posamezne sektorje poklicnih storitev, za katere se ovire za vstop in opravljanje zdijo višje od povprečja EU. Tudi nezadostna uporaba kakovostnih spletnih javnih storitev ovira poslovno okolje in odraža pomanjkljivosti ponudbe. Storitve e-uprave ne izkoriščajo v celoti tehnoloških možnosti za izboljšanje uporabniške izkušnje in so med najmanj izpopolnjenimi v EU. Razpoložljivi dokazi kažejo na razmeroma visoko stopnjo davčnih utaj na Češkem. Reševanje te težave, zlasti kar zadeva DDV, je visoko med prednostnimi nalogami politike. Po drugi strani pa se ne načrtujejo nobeni ukrepi za znižanje razmeroma visokih stroškov, povezanih s plačevanjem davkov, ali za poenostavitev davčnega sistema. Storitve v zvezi z vnaprejšnjim izpolnjevanjem obrazcev, ki jih ponujajo davčni organi, so omejene. Davkoplačevalci premalo uporabljajo sisteme za elektronsko oddajanje davčnih napovedi, čeprav je bil na področju DDV dosežen določen napredek. Poleg tega so stroški pobiranja davkov po najnovejših mednarodnih poročilih razmeroma visoki. Visoki prispevki delodajalcev za socialno varnost prispevajo k na splošno visoki stopnji obdavčitve dela, diverzifikacija na druga področja, kot so davki na premoženje, pa je omejena.

               (9)Številni kazalniki kažejo na znatne pomanjkljivosti v javni upravi. Pri sprejetju zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov iz protikorupcijskega načrta iz leta 2015 je bil dosežen določen napredek. Parlament je novembra 2015 odobril zakon o evidenci pogodb. Z njegovim pravočasnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem bi se izboljšali preglednost in stroškovna učinkovitost javnih razpisov. Vendar nekateri ključni protikorupcijski akti, kot sta sprememba zakona o navzkrižju interesov in nov zakon o financiranju političnih strank, še vedno nisi bili sprejeti. Več sprejetih ukrepov je težko izvajati in imajo omejen učinek, medtem ko se številni načrtovani ukrepi stalno odlagajo na naslednje akcijske načrte. Kljub nekaterim prizadevanjem za odpravo pomanjkljivosti obstajajo možnosti za dodaten napredek pri uspešnosti češkega sistema javnih naročil v smislu konkurence in s tem tudi stroškovne učinkovitosti. To je delno posledica pomanjkanja ustreznega usposabljanja izvajalcev na področju javnega naročanja in premajhnega poudarka na merilih kakovosti pri oddaji naročil. Javni sektor je zelo odvisen od nekonkurenčnih postopkov in ima omejene zmožnosti, da privabi ponudnike, medtem ko se skupno javno naročanje le redko uporablja. Vendar naj bi bilo izvajanje nedavno prenesenih direktiv o javnem naročanju za posodobitev postopkov na tem področju priložnost za uvedbo strateškega in na dokazih temelječega pristopa k politiki javnega naročanja, in sicer v smislu profesionalizacije, združevanja javnih naročil, večjega poudarka na merilih kakovosti in integritete izvajalcev na področju javnega naročanja.

               (10)V zadnjih letih so se zelo povečale naložbe v raziskave in razvoj, vendar so rezultati še vedno slabi, obstajajo pa tudi pomisleki glede vzdržnosti infrastrukture na tem področju. V okviru češkega raziskovalnega sistema se trenutno izvajajo dolgo pričakovane obsežne reforme upravljanja, zlasti glede vrednotenja in financiranja. Obstoječi mehanizem financiranja je razdrobljen, pri čemer ni zadostnega usklajevanja med ustreznimi organi ter jasne delitve obveznosti in prednostnih nalog. Razvija se celovit okvir vrednotenja na področju raziskav in razvoja, med drugim tudi v povezavi s financiranjem, vendar je napredek počasen. Prizadevanja za povečanje povezav med akademskim svetom in poslovnim okoljem so omejena. Te povezave so oslabljene zaradi okvira vrednotenja za javne raziskovalne ustanove, ki ne upošteva ravni sodelovanja s podjetji.

               (11)Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva. Privlačnost učiteljskega poklica ostaja izziv, pri čemer je eden od vzrokov razmeroma nizka plača, poleg tega pa se populacija učiteljev stara. Razvija se nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, da bi se povečala privlačnost poklica, vendar je bilo njegovo izvajanje odloženo. Učni rezultati so na splošno dobri, vendar so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja študentov. Občutno zaskrbljenost povzročajo slabi učni rezultati prikrajšanih skupin, zlasti romske skupnosti. Po ocenah zelo veliko romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Številni romski otroci se izobražujejo zunaj rednih šol, zaradi česar se soočajo z nižjimi standardi učenja kot ostali otroci. Možnosti za usposabljanje učiteljev za lažje spoprijemanje s to težavo so premalo razvite, pri čemer se le malo učiteljev udeležuje dejavnosti strokovnega izpopolnjevanja, povezanih s poučevanjem mešanih skupin in vključujočim izobraževanjem. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za vključujoče izobraževanje, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in dosežkov med romskimi in neromskimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi je bilo obvezno izobraževanje razširjeno na zadnje leto predšolskega izobraževanja in ki zagotavljajo, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela.

               (12)Razmere na trgu dela na Češkem so se sicer izboljšale, vendar bo nadaljnje povišanje stopnje zaposlenosti odvisno od večje udeležbe nezadostno zastopanih skupin. Med njimi so ženske z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci in člani romske skupnosti. Zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin bi skupaj z ustreznimi in ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami trga dela ter individualiziranimi storitvami prispevale k povečanju udeležbe teh skupin. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi stalnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, zlasti za otroke do treh let, ter omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa. V zadnjih letih so bili sicer sprejeti nekateri ukrepi za odpravo te pomanjkljivosti, vendar obstajajo možnosti za znatnejša prizadevanja.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (14)Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni
                  8
               , da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ glede na prihodnja tveganja na področju zdravstvenega varstva. Sprejme zakonodajo za okrepitev fiskalnega okvira.

               2.Zmanjša regulativne in upravne ovire za naložbe, zlasti v prometnem in energetskem sektorju, ter poveča razpoložljivost storitev e-uprave. Sprejme preostale protikorupcijske reforme in izboljša postopke javnega naročanja.

               3.Okrepi upravljanje v okviru sistema raziskav in razvoja ter olajša povezave med akademskim svetom in podjetji. Poveča privlačnost učiteljskega poklica ter sprejme ukrepe za boljše vključevanje prikrajšanih otrok, zlasti Romov, v redne šole in predšolske ustanove. Odpravi ovire za večjo udeležbo nezadostno zastopanih skupin, zlasti žensk, na trgu dela.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.