title: Priporočilo Evropske Centralne Banke z dne 29. septembra 2021 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2021/44) 2021/C 403/01

text:
               6.10.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 403/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
      z dne 29. septembra 2021
      Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
      (ECB/2021/44)
      (2021/C 403/01)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

                  (2)

                  Centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je leta 2016 za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars.

                  (3)

                  Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, družbe Mazars, je potekel po reviziji za poslovno leto 2020. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja za poslovni leti 2021 in 2022.

                  (4)

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland namerava mandat družbe Mazars podaljšati na poslovni leti 2021 in 2022 –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Priporoči se, da se družba Mazars imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland za poslovni leti 2021 in 2022.

         V Frankfurtu na Majni, 29. septembra 2021

               Predsednica ECB

            Christine LAGARDE


               6.10.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 404/215

      P9_TA(2020)0278
      Priporočilo Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO)
      Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) 2020/2080(INI))
      (2021/C 404/13)

         Evropski parlament,

                  —

                  ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti člena 36, člena 42(6) in člena 46 ter Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju,

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (2),

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/909 z dne 25. junija 2018 o določitvi skupnih pravil za upravljanje projektov PESCO (3),

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1797 z dne 19. novembra 2018 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (4),

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/1909 z dne 12. novembra 2019 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (5),

                  —

                  ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

                  —

                  ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

                  —

                  ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

                  —

                  ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev (2018/C374/01) (6),

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (7),

                  —

                  ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki je začela veljati decembra 2014,

                  —

                  ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 9/2019 iz septembra 2019 o evropski obrambi,

                  —

                  ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0165/2020),

                  A.

                  ker skupna varnostna in obrambna politika (SVOP) v skladu s členom 42(2) PEU vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike EU, kar bo vodilo do vzpostavitve skupne obrambe, ko bo tako soglasno odločil Evropski svet; ker je PESCO pomemben korak pri uresničevanju tega cilja;

                  B.

                  ker bi bilo treba PESCO uporabiti za nadaljnje izvajanje in razvoj obveznosti zagotavljanja vzajemne pomoči in podpore na podlagi člena 42(7) PEU, na kar je bilo opozorjeno v skupnem uradnem obvestilu držav članic Svetu ter visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o PESCO, ki ga je 13. novembra 2017 podpisalo 23 držav članic, da bi se izboljšala pripravljenost držav članic za zagotavljanje solidarnosti do druge države članice, na ozemlju katere pride do oboroženega napada;

                  C.

                  ker je v skladu s členom 1(a) Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenim s členom 42 PEU, eden od ciljev PESCO, da države članice bolj intenzivno razvijajo lastne obrambne zmogljivosti s krepitvijo nacionalnih prispevkov in po potrebi s sodelovanjem v večnacionalnih silah, v najpomembnejših evropskih programih opremljanja in pri dejavnostih Evropske obrambne agencije;

                  D.

                  ker člen 1(b) Protokola 10 določa, da morajo biti države članice „[…] najpozneje do leta 2010 sposobn[e] zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del večnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za načrtovane misije, strukturirane na taktični ravni kot taktične grupacije, s podpornimi elementi, vključno s transportom in logistiko, ki bodo v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 PEU, predvsem kot odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za začetno obdobje 30 dni, ki se lahko podaljša na najmanj 120 dni“; ker je treba spremeniti člen 1(b), da bi se ustrezno odzvali na geopolitično okolje, ki je polno izzivov; ker so države članice še vedno daleč od uresničitve tega cilja;

                  E.

                  ker je vzpostavitev skupne obrambne strategije EU zaradi številnih in naraščajočih groženj zdaj potrebna bolj kot kdaj koli prej;

                  F.

                  ker raven ambicij v okviru globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe zajema krizno upravljanje in krepitev zmogljivosti v partnerskih državah z namenom zaščite Evrope in njenih državljanov; ker se nobena država članica ne more zaščititi sama, saj so varnostne in obrambne grožnje, s katerimi se sooča EU in so uperjene proti njenim državljanom, ozemljem in infrastrukturam, skupne večplastne grožnje, ki jih nobena posamezna država članica ne more obravnavati sama; ker bi bil delujoč sistem EU za učinkovito, skladno, strateško in skupno rabo virov koristen za skupno raven varnosti in obrambe EU in ker je v varnostnem okolju, ki se hitro slabša, potreben bolj kot kdaj koli prej; ker so potrebna večja prizadevanja v zvezi s sodelovanjem glede kibernetske obrambe, kot so izmenjava informacij, usposabljanje in operativna podpora, da bi se bolje zoperstavili hibridnim grožnjam;

                  G.

                  ker so glavni akterji PESCO vključene države članice, ki zagotavljajo zmogljivosti za izvajanje SVOP (člen 42(1) in člen 42(3) PEU) in ki te zmogljivosti uporabljajo v operacijah in na misijah EU, kadar jim izvajanje te naloge zaupa Svet, v okviru Unije (člen 42(1), (4) in (5), člen 43 in člen 44 PEU) ter, kjer je ustrezno, med drugim razvijajo svoje obrambne zmogljivosti v okviru Evropske obrambne agencije (člen 42(3) in člen 45 PEU);

                  H.

                  ker je dolgoročna vizija PESCO zagotoviti Uniji operativno zmogljivost na podlagi vojaških sredstev, ki se dopolnjujejo s civilnimi sredstvi, da bi državam članicam dali na voljo kompaktne in kompletne skupne bojne sile za vojaški del SVOP; ker bi moral PESCO okrepiti zmožnost EU, da ukrepa kot mednarodni ponudnik varnosti, da bi učinkovito in verodostojno prispevala k mednarodni, regionalni in evropski varnosti, tudi s preprečevanjem uvoza varnostnih groženj, ter okrepila interoperabilnost za zaščito državljanov EU in povečanje učinkovitosti obrambnih izdatkov z zmanjšanjem podvajanja, presežnih zmogljivosti in neusklajenih javnih naročil;

                  I.

                  ker bo v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/2315 vzpostavitev PESCO in s tem boljših obrambnih zmogljivosti držav članic koristila tudi Natu v skladu z načelom enovitosti sil pod pogojem, da se prepreči podvajanje in prednostno obravnava interoperabilnost, ob tem pa okrepi evropski steber znotraj zveze ter obravnavajo stalni pozivi k bolj uravnoteženi čezatlantski porazdelitvi bremena; ker NATO ostaja temelj varnostne strukture številnih držav članic;

                  J.

                  ker PESCO vzpostavlja zavezujoč okvir med vključenimi državami članicami, ki so se zavezale skupnemu vlaganju, načrtovanju, razvijanju in uporabljanju obrambnih zmogljivosti znotraj okvira Unije na stalen in strukturiran način s prevzetjem 20 zavezujočih obvez na petih področjih, ki jih določa PEU; ker bi morale te zaveze pomeniti odmik od zgolj obrambnega sodelovanja k polni interoperabilnosti, pa tudi okrepitvi obrambnih sil držav članic v okviru dvostranskih in vzajemno koristnih partnerstev; ker te zavezujoče obveze vsako leto v nacionalnih načrtih izvajanja oceni sekretariat PESCO, s katerim se vključene države članice lahko posvetujejo; ker kljub tem zavezujočim obvezam ni bil vzpostavljen učinkovit mehanizem skladnosti za PESCO; ker bi bilo treba projekte PESCO izvajati tako, da bi se upoštevali industrijska zmogljivost, pomisleki glede podvajanja in proračunske omejitve vključenih držav članic; ker bi bilo treba izboljšati mehanizem skladnosti za PESCO;

                  K.

                  ker morajo vključene države članice izkazati polno politično sodelovanje z izpolnjevanjem 20 zavezujočih obvez, ki so jih prevzele; ker je cikel načrtovanja vojaških zmogljivosti običajno daljši od treh let; ker sedanji nacionalni cikli načrtovanja vojaških zmogljivosti večinoma temeljijo na predhodno vzpostavljenem procesu obrambnega načrtovanja Nata; ker bi bilo treba doseči večji napredek v zvezi z znatno vključitvijo PESCO v nacionalne procese načrtovanja obrambe, da bi zagotovili zmogljivosti vključenih držav članic za dokončanje projektov PESCO;

                  L.

                  ker je bil PESCO sprva zasnovan kot napreden element, ki bi vključeval države članice, pripravljene in zmožne nadgraditi svoje sodelovanje na področju obrambe na novo raven ambicij; ker je v PESCO vključenih 25 držav članic, vendar ga zaradi tega ne sme omejevati pristop „najmanjšega skupnega imenovalca“; ker število vključenih držav članic kaže na pripravljenost za tesnejše sodelovanje na področju varnosti in obrambe;

                  M.

                  ker je bilo na podlagi dela v zvezi s prvimi tremi nizi projektov PESCO vzpostavljenih in sprejetih 47 projektov; ker doslej nobeden od njih še ni bil uresničen; ker so projekti prvega niza predvsem projekti za vzpostavljanje zmogljivosti, ki vključujejo čim več držav članic; ker vključujoča narava projektov PESCO ne bi smela voditi k zmanjšanju ambicij vključenih držav članic; ker je bistvenega pomena, da se PESCO osredotoči na projekte, ki prinašajo resnično dodano vrednost;

                  N.

                  ker 47 projektov PESCO očitno ne povezuje nobena prevladujoča skupna logika; ker trenutnemu seznamu projektov manjkajo skladnost, področje uporabe in strateške ambicije, zaradi česar najočitnejše vrzeli v zmogljivostih ne bodo zapolnjene, kritičnih pomanjkljivosti, kot so bile opredeljene v procesu glavnega cilja prek načrta za razvoj zmogljivosti in usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, pa ne obravnava ustrezno ali v celoti; ker je bil eden od teh projektov ustavljen, da bi preprečili nepotrebno podvajanje; ker v zvezi z drugimi projekti ni bilo zadostnega napredka ali jim grozi ustavitev, okoli 30 projektov pa je še vedno v fazi idejne zasnove in priprave; ker bo za razvoj ambicioznih projektov na področju vojaških zmogljivosti lahko potrebnih do 10 let; ker velika večina projektov PESCO sovpada s pomanjkljivostmi v Evropskem obrambnem skladu in Natu;

                  O.

                  ker naj bi se druga faza PESCO začela leta 2021; ker bo ta druga faza prinesla konkretne in pomembne rezultate, kar pomeni, da je treba projekte prednostno razvrstiti;

                  P.

                  ker se nekateri projekti PESCO osredotočajo na operativno napotitev, kot so operativno jedro za odzivanje na krize pri EUFOR (EUFOR CROC), vojaška mobilnosti in mreža logističnih vozlišč, pri čemer se drugi bolj osredotočajo na razvoj vojaških zmogljivosti, kot so enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti; ker sta oba pristopa potrebna za odločilno prispevanje k razvoju na poti k skupni celoviti varnostni in obrambni strategiji EU;

                  Q.

                  ker imajo nekateri najbolj strateški projekti PESCO potencial za odločilno prispevanje k strateški avtonomiji Unije in vzpostavitvi kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil;

                  R.

                  ker glavni evropski obrambni projekti, kot sta bojni zračni sistem prihodnosti in glavni sistem kopenskega bojevanja, trenutno niso vključeni v področje uporabe PESCO;

                  S.

                  ker je ključno nameniti prednost in obravnavati vrzeli pri zmogljivostih, opredeljene v okviru načrta za razvoj zmogljivosti, ter nadgraditi usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi povečali strateško avtonomijo Evrope;

                  T.

                  ker zgolj nekateri od sedanjih projektov PESCO zadostno obravnavajo pomanjkljivosti na področju zmogljivosti, ki so opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti in usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, ali že zadostno upoštevajo cilje glede zmožnosti z velikim učinkom, ki izhajajo iz načrta za razvoj zmogljivosti, in bi jih bilo treba obravnavati kot prednostne;

                  U.

                  ker je treba še povečati doslednost, skladnost in vzajemno krepitev med PESCO, usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, nacionalnimi načrti izvajanja in načrtom za razvoj zmogljivosti;

                  V.

                  ker Natov proces obrambnega načrtovanja (NDPP) v 21 vključenih državah članicah EU, ki so članice Nata, prispeva k nacionalnim procesom načrtovanja obrambe;

                  W.

                  ker bi moralo takoj, ko bo mogoče, kjer je primerno in ustrezno, priti do sodelovanja med nacionalnimi prednostnimi nalogami držav članic, prednostnimi nalogami EU in prednostnimi nalogami Nata; ker bi bilo treba prednostne naloge EU in Nata bolje uskladiti, da bi uresničili cilje EU glede zmogljivosti;

                  X.

                  ker bi moral biti PESCO ob upoštevanju različne narave obeh organizacij in njunih odgovornosti učinkovito in dopolnilno orodje za obravnavanje prednostnih nalog razvoja zmogljivosti in zagotavljanje vojaških zmogljivosti, opredeljenih v EU, ter prispevanje k ciljem Nata;

                  Y.

                  ker bi lahko posebna obrambna in varnostna strategija, kot je bela knjiga o varnosti in obrambi EU, omenjena v številnih poročilih Parlamenta, skupaj z globalno strategijo EU omogočila skupno razumevanje sedanjih in prihodnjih izzivov ter zagotovila pomembne smernice za PESCO in načrt za razvoj zmogljivosti, ki izhajajo iz razumevanja strateških ambicij in ukrepov, ki jih je treba dolgoročno sprejeti;

                  Z.

                  ker so projekti v okviru PESCO trenutno odvisni od finančnih prispevkov 25 vključenih držav članic; ker se pričakuje, da bo zaradi pandemije COVID-19 prišlo do zmanjšanja nacionalnih proračunov za obrambo; ker bi lahko, paradoksalno, številni od sedanjih 47 projektov PESCO, če bi bili ustrezno financirani, okrepili pripravljenost držav članic, če bi prišlo do še ene obsežne krize v javnem zdravju: vojaška mobilnost, evropsko zdravstveno poveljstvo in številni drugi projekti na področjih, povezanih z logistiko in prevozom, zdravstvenim varstvom, pomočjo po nesrečah, pripravljenostjo na uporabo kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja ter bojem proti zlonamernim kibernetskim dejavnostim in sovražnim dezinformacijskim kampanjam; ker bi zmanjšanje financiranja za strateške zmogljivosti, ki jih EU in njene države članice trenutno nimajo, oslabilo tudi njihovo zmožnost za skupno ukrepanje proti prihodnjim pandemijam, kemičnim, biološkim radiološkim in jedrskim grožnjam ter drugim nepredvidljivim tveganjem z velikim mednarodnim vplivom;

                  AA.

                  ker bo financiranje prometne infrastrukture za dvojno uporabo koristilo tako civilni kot vojaški mobilnosti in ker bi bilo mogoče z izvajanjem usklajenih upravnih postopkov sredstva usmerjati po ustreznih poteh oskrbe po vsej EU ter pomagati pri vzpostavljanju skupnega varnostnega in obrambnega okolja;

                  AB.

                  ker se morata PESCO in prihodnji Evropski obrambni sklad vzajemno krepiti in ker je treba povezave med njima še naprej razvijati, da bi se ustvarile ključne zmogljivosti, opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti;

                  AC.

                  ker so zaradi možnosti prejetja sofinanciranja za raziskovalne in razvojne zmogljivosti, ki izhajajo iz nekaterih projektov PESCO prek prihodnjega Evropskega obrambnega sklada, vključene države članice predložile številne dodatne predloge in je to spodbudilo izmenjave in sodelovanje; ker morajo biti vsi predlogi v najboljšem strateškem interesu EU;

                  AD.

                  ker bi lahko bilo v nekaterih posebnih primerih sodelovanje tretjih držav, če bi izpolnjevale dogovorjen sklop političnih, vsebinskih in pravnih pogojev, v posameznih projektih PESCO v strateškem interesu Unije, zlasti ko gre za zagotavljanje tehničnega strokovnega znanja ali dodatnih zmogljivosti, ter v primeru strateških partnerjev; ker nobeno sodelovanje tretjih držav v projektih PESCO ne bi smelo oslabiti cilja spodbujanja SVOP EU;

                  AE.

                  ker je lahko sodelovanje tretjih držav samo izjemno, dogovorjeno za vsak primer posebej in na povabilo držav članic EU; ker bi moralo vsako tovrstno sodelovanje zagotoviti dodano vrednost za zadevne projekte in prispevati k okrepitvi PESCO in SVOP ter izpolnjevanju zahtevnejših zavez, biti podvrženo zelo strogim pogojem in temeljiti na uveljavljeni in učinkoviti vzajemnosti;

                  AF.

                  ker je skrajni čas, da se sprejme dogovor o sodelovanju tretjih držav v projektih PESCO;

                  AG.

                  ker je Parlament glede sedanje vloge Političnega in varnostnega odbora v zvezi s PESCO in razvojem zmogljivosti že pozval, „da je treba mandat Političnega in varnostnega odbora iz člena 38 PEU razlagati ozko“;

                  AH.

                  ker PESCO vodijo vključene države članice; ker bi moral sekretariat PESCO še naprej omogočati povezovanje z drugimi akterji EU v zvezi z možnimi sinergijami z drugimi instrumenti in pobudami EU, da bi se zagotovili preglednost in vključenost ter preprečila nepotrebna podvajanja;

                  AI.

                  ker bi bilo treba poglobitev obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti parlamentov držav članic in Evropskega parlamenta;

                  AJ.

                  ker bi se moral Instrument za povezovanje Evrope osredotočiti na projekte, povezane z vojaško mobilnostjo in interoperabilnostjo, ki so bistveni, kadar gre za nepričakovane konflikte in krize; ker bi moral PESCO prispevati k oblikovanju učinkovitega schengenskega območja za vojaško mobilnost, da bi se čim bolj skrajšali postopki na mejah in infrastrukturne obremenitve ostale čim manjše; ker bi bilo treba projekt Rail Baltica, ki je ključnega pomena za povezovanje baltskih držav v evropsko železniško omrežje, pozdraviti v zvezi s tem in zagotoviti njegovo popolno učinkovitost;

                  AK.

                  ker lahko PESCO v tem smislu prispeva k večji skladnosti, usklajevanju in interoperabilnosti na področju varnosti in obrambe ter k utrjevanju solidarnosti, kohezije in odpornosti Unije;

                  AL.

                  ker bi moral Parlament skupaj s Svetom opravljati zakonodajno in proračunsko funkcijo ter izvajati politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama;

                  AM.

                  ker Parlament poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj posreduje svoje letno poročilo o izvajanju PESCO;

                  AN.

                  ker bodo združena prizadevanja vključenih držav članic na področju raziskav in razvoja v okviru PESCO omogočila pomemben tehnološki prodor in s tem zagotovila Uniji konkurenčno prednost na področjih sodobnih obrambnih zmogljivosti;

                  1.

                  priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:

                              (a)

                              obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o pregledu PESCO ter zagotovijo, da se bodo v skladu s členom 36 PEU stališča Parlamenta ustrezno upoštevala, zlasti v okviru sedanjega strateškega pregleda prve faze PESCO, ki se zaključi leta 2020, da bi se zagotovili okrepljena odgovornost, preglednost in nadzor;

                              (b)

                              poudarjajo pomen nadaljnjega reševanja konfliktov kot prednostno nalogo;

                              (c)

                              uveljavijo strateško vizijo Unije in opredelijo skupne grožnje, med drugim z uresničitvijo ravni ambicij, opredeljeno v globalni strategiji EU iz leta 2016, tudi prek potekajočega dela strateškega kompasa, ki ga je treba opraviti v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki in institucijami, ter okrepijo operativno razsežnost PESCO;

                              (d)

                              na podlagi izidov razprave o strateškem kompasu čim prej pripravijo celovito belo knjigo o varnosti in obrambi EU; upoštevajo, da se prvi rezultati strateškega kompasa pričakujejo v prvi polovici leta 2022;

                              (e)

                              zagotovijo učinke sinergije in skladnost med različnimi pobudami in operacijami EU na področju obrambe;

                              (f)

                              spodbujajo vključene države članice, da z osredotočenimi predlogi in ustrezno komunikacijo namesto strogo nacionalne osredotočenosti na obrambo sprejmejo odločnejšo evropsko osredotočenost ter prednostno izvedejo strukturne ukrepe za povečanje uporabe evropskega sodelovalnega pristopa, saj nobena vključena država članica nima možnosti, da bi sama obravnavala ugotovljene manjkajoče zmogljivosti; spodbujajo vključene države članice in države članice v splošnem, da v prihodnjih letih ne zmanjšujejo svojih obrambnih izdatkov, zlasti pa ne svoje finančne vključenosti v evropske projekte sodelovanja;

                              (g)

                              povečajo proračunske ambicije EU za okrepitev obrambnih zmogljivosti, zlasti z zadostnim financiranjem prihodnjega Evropskega obrambnega sklada in vojaške mobilnosti v prihodnjem večletnem finančnem okviru;

                              (h)

                              zagotovijo, da se bo PESCO dejansko uporabljal kot instrument za trajnostno in učinkovito obrambno sodelovanje EU, povečanje obrambnih zmogljivosti vključenih držav članic in interoperabilnosti kot skupnega cilja, zlasti v smislu razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in razmestitve sil v skladu z ambicijami glede večje strateške avtonomije EU, pri tem pa ohranijo tesno sodelovanje med vključenimi državami članicami, ki to želijo, večje sodelovanje EU-NATO, kar zadeva države članice EU, ki so tudi članice Nata, pa tudi tesno sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji;

                              (i)

                              zagotovijo, da bo financiranje zmogljivosti, ki izhajajo iz projektov PESCO, iz Evropskega obrambnega sklada osredotočeno na določeno število strateških ključnih projektov, v skladu s prednostnimi nalogami iz načrta za razvoj zmogljivosti, da bi kar najbolj povečali njegov učinek; zagotovijo, da bo izbira projektov PESCO v skladu s cilji glede zmožnosti z velikim učinkom iz načrta za razvoj zmogljivosti;

                              (j)

                              priznajo, da Parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajne in proračunske naloge ter izvaja politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama;

                              (k)

                              neposredno v projektni cikel PESCO vključijo povezavo med tem sodelovanjem ter evropskim programom za razvoj obrambne industrije in Evropskim obrambnim skladom, da bi se učinkoviteje prispevalo k doseganju ambicij Unije na področju varnosti in obrambe; zahtevajo dokumentacijo za vsak projekt, preden se ti izberejo na strani proračuna;

                              (l)

                              prizadevanja PESCO osredotočijo na projekte, namenjene sistematični okrepitvi vojaškega dela SVOP, ki:

                                          (i)

                                          prispevajo k odpravi znatnih pomanjkljivosti v zmogljivostih z bolj operativno osredotočenostjo, kot neposreden odziv na potrebe evropskih oboroženih sil, ki sodelujejo v operacijah,

                                          (ii)

                                          imajo strateško in vključevalno razsežnost, kot so EUFOR CROC, vojaška mobilnost, mreža logističnih vozlišč ali enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, ali

                                          (iii)

                                          ustvarjajo dodatne sinergije in učinke obsega, kjer je to ustrezno;

                              (m)

                              usmerijo PESCO v konstruktivne projekte z resnično evropsko strateško razsežnostjo in tako okrepijo industrijsko in tehnološko baze evropske obrambe;

                              (n)

                              poudarjajo pomen majhnega števila strateških projektov, zlasti ključnih strateških akterjev (poveljstvo in nadzor, transport, obveščevalna dejavnost), ki bi morali imeti prednost, saj postavljajo temelje za bolj povezano evropsko obrambo;

                              (o)

                              upoštevajo, da se je uvedba PESCO v okviru Lizbonske pogodbe štela za vzpostavitev napredne skupine držav članic, ki so pripravljene združiti vire in zmogljivosti za uresničitev ambicioznih skupnih ciljev na področju varnosti in obrambe; upoštevajo, da mora Unija postopoma razviti skupni okvir v odgovornosti podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem bi države članice izvajale lastne preglede nacionalne obrambne politike, si izmenjevale rezultate in združile obveščevalne podatke kot sredstvo za vzpostavitev temeljev resnične evropske obrambe;

                              (p)

                              v zvezi s tem priznajo pomembnost političnih smernic Komisije v zvezi z obrambno politiko in zlasti v zvezi s potrebo po odločilnih korakih za pristno evropsko obrambno unijo ter za povezan in celovit pristop k varnosti EU; zavzamejo stališče, da bi morala ustanovitev novega generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje služiti kot katalizator za večjo skladnost, pravično sodelovanje in integrirano usklajevanje pri vzpostavljanju obrambnih zmogljivosti v vseh državah članicah, pa tudi za krepitev vojaške infrastrukture EU in povečanje učinkovitosti industrije EU in notranjega trga;

                              (q)

                              priznajo, da bi moral imeti Parlament vidno vlogo pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja in ocenjevanja SVOP; v celoti obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o sedanjem strateškem pregledu prve faze PESCO, ki se bo končala leta 2020; zavzamejo stališče, da bi bilo treba povečanje obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti Parlamenta;

                              (r)

                              si prizadevajo zagotoviti, da bodo ključne zmogljivosti, kot so prihodnje ključne kopenske, pomorske, zračne, kibernetske in druge platforme oboroženih sil držav članic vključene v PESCO ali pa bodo z njim vsaj tesno povezane, kot je ustrezno, da bi:

                                          (i)

                                          povečali operativno pripravljenost vojaškega dela SVOP in

                                          (ii)

                                          zagotovili, da bodo prizadevanja v okviru PESCO dopolnjevala obstoječe zmogljivosti in se bodo uporabljala tako, da se bodo odpravile obstoječe pomanjkljivosti in izravnali posredni stroški;

                              (s)

                              oblikujejo inovativne pobude za izboljšanje interoperabilnosti in razmestitve misij in operacij SVOP;

                              (t)

                              povečajo naložbe v medsebojno povezovanje civilne prometne infrastrukture, združljive z načrti za vojaško mobilnost;

                              (u)

                              v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo vključitev tega sistema v PESCO, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote, namenjene izpolnjevanju vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter okrepitvi sposobnosti EU za izvajanje operacij kriznega upravljanja, vključno z najzahtevnejšimi, kot je vzpostavljanje miru, in jih uporabili kot strateške operativne sile v pripravljenosti;

                              (v)

                              podpirajo in spodbujajo, kjer je to ustrezno, združevanje projektov PESCO v grozde zmogljivosti in ocenijo njihovo strateško pomembnost ob upoštevanju cilja doseganja celostnih skupnih bojnih sil in osredotočanju prizadevanj na tiste, ki imajo največ možnosti, da zagotovijo evropsko strateško avtonomijo; pregledajo sedanji seznam 47 projektov in po presoji vključenih držav članic bodisi združijo ali prekličejo projekte, ki ne dosegajo zadostnega napredka ali ne ustvarjajo zadostnih vzajemnih koristi za EU;

                              (w)

                              spodbujajo upoštevanje 20 zavez v okviru PESCO, tako da uvedejo jasno in enostavno opredelitev referenčnih vrednosti za upoštevanje ter zagotovijo, da bodo prihodnji predlogi projektov obravnavali specifične prednostne naloge načrta EU za razvoj zmogljivosti; zagotovijo, da bodo vsi pregledi napredka projektov temeljili na jasnih in preglednih merilih, tudi takrat, ko se ti projekti sofinancirajo v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije/prihodnjega Evropskega obrambnega sklada; zagotovijo, da bodo ta merila kazalniki za vse države članice, ki sodelujejo pri projektih PESCO; zagotovijo, da bodo vključene države članice dodatno povečale kakovost in razdrobljenost informacij, ki jih zagotovijo v nacionalnih načrtih izvajanja, v katerih bodo opisale, kako nameravajo izpolniti 20 zavez v okviru PESCO;

                              (x)

                              povečajo skladnost na področju obrambnega načrtovanja EU ter razvojnih orodij in pobud; uporabijo sinergije med projektnim ciklom PESCO in drugimi procesi na področju obrambnih zmogljivosti, kot so proces glavnega cilja EU, načrt za razvoj zmogljivosti in usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi omogočili predložitev bolj osredotočenih, dodelanih, bolje razvitih in strukturiranih projektov; poskrbijo, da bo cikel predložitev omogočal usklajeno izvajanje številnih evropskih pobud, vključno z Evropskim obrambnim skladom;

                              (y)

                              spodbujajo vključene države članice, da načrt za razvoj zmogljivosti vključijo v svoje nacionalne procese obrambnega načrtovanja, da bi jim to pomagalo odpraviti pomanjkljivosti na področju zmogljivosti;

                              (z)

                              ponovno potrdijo osrednjo vlogo sekretariata PESCO kot enotne kontaktne točke za vse projekte ter ga pozovejo, naj redno zagotavlja najnovejše informacije v zvezi z napredkom projektov za Parlament in v korist vseh deležnikov, in sicer z uporabo informacij, ki se zberejo v državah članicah, ki so pristojne za usklajevanje projektov; spodbujajo vključene države članice, naj še naprej sodelujejo v učinkovitejšem dialogu s sekretariatom PESCO glede pregleda in posodobitve svojih nacionalnih načrtov izvajanja;

                              (aa)

                              pozivajo vključene države članice, da zagotovijo oprijemljiv napredek pri izvajanju sedanjih projektov PESCO;

                              (ab)

                              pojasnijo vlogo Političnega in varnostnega odbora v procesu PESCO, ki ni opredeljena v PEU, in v zvezi s tem zagotovijo pomembno vlogo Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) pri zagotavljanju priložnostnih vojaških nasvetov podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko;

                              (ac)

                              vključijo VOEU v postopek opredelitve kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil;

                              (ad)

                              preučijo ustanovitev Sveta EU za obrambo, ki bo temeljil na obstoječem Svetu za zunanje zadeve v sestavi ministrov za obrambo, ki je tudi ministrski usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije in sestava PESCO obrambnih ministrih EU, da bi zagotovili namenjanje prednosti sredstvom ter učinkovito sodelovanje in povezovanje med državami članicami, kot je ustrezno;

                              (ae)

                              pojasnijo ali opredelijo povezavo med upravljanjem PESCO in upravljanjem Evropskega obrambnega sklada ter obvestijo Parlament v procesu naknadnih kontrol, ko gre za financiranje projektov PESCO iz Evropskega obrambnega sklada;

                              (af)

                              premislijo, kot so pozvale nekatere vključene države članice, o spremembi cikla predložitve projektov PESCO, da bi dosegli boljšo osredotočenost in dodelanost ter izboljšali strukturo teh projektov;

                              (ag)

                              pojasnijo pravila, ki veljajo za sodelovanje tretjih strani v PESCO, pri tem pa upoštevajo pomen avtonomije odločanja EU in popolno vzajemnost ter razumevanje, da je pristop za vsak primer posebej najkoristnejši za EU, ob upoštevanju tudi:

                                          (i)

                                          potrebe po pripravi in sprejetju celovitega in temeljnega dokumenta, ki bo urejal prihodnje sodelovanje v projektih PESCO, v katerih so udeležene tretje strani, ter

                                          (ii)

                                          dejstva, da bi moral postopek odločanja o vključenosti tretje strani biti zagotovljen na ravni posameznega projekta PESCO;

                              (ah)

                              spodbujajo, da se „prihodnje grožnje“ uporabijo kot podlaga za prihodnje predloge projektov PESCO; krepijo partnerstvo z Natom, OZN, Afriško unijo in drugimi; zagotovijo, da se bo udeležba in vključenost MSP upoštevala pri vseh ustreznih vidikih projektov PESCO;

                              (ai)

                              zagotovijo, da bodo projekti PESCO nadalje razvijali in krepili industrijsko zmogljivost vključenih držav članic na področjih nanotehnologij, superračunalnikov, umetne inteligence, tehnologije dronov, robotike in drugih področjih, in s tem zagotovili evropsko samozadostnost in neodvisnost od tujih uvoznikov na teh področjih ter olajšali ustvarjanje novih delovnih mest;

                              (aj)

                              upoštevajo, da je pandemija COVID-19 pokazala, da Unija nima dovolj pristojnosti, ko gre za zdravstvo; se zavedajo, da je treba vzporedno oblikovati skupno obrambno strategijo EU za odziv v primeru napada na meje in ozemlja EU in da je PESCO pozitiven korak k temu cilju;

                              (ak)

                              priznajo ključno vlogo, ki jo imajo evropske oborožene sile pri reševanju izzivov, ki jih prinaša pandemija COVID-19, tako v smislu obvladovanja izrednih zdravstvenih razmer ter podpore civilnim misijam in operacijam kot dejstva, da imajo tudi čezmejno razsežnost in funkcijo solidarnosti; prepoznajo potencialne koristi novih ambicioznih projektov PESCO za razvoj skupnih evropskih zmogljivosti na tem področju, ki razširjajo delo prejšnjih projektov, zlasti svežnja o vojaških zmogljivostih za pomoč ob nesrečah in evropskega medicinskega poveljstva;

                              (al)

                              pozovejo Svet in vključene države članice, naj se osredotočijo na kibernetsko odpornost ter pripravijo skupno strategijo in postopke za odzivanje na kibernetske incidente v okviru projektov PESCO, da bi ustvarili odpornejše okolje v državah članicah;

                              (am)

                              upoštevajo stališče Parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020 (8), in sicer, da bi bilo treba varnost in vlogo EU v svetu opredeliti med vnaprej določenimi, vendar neizčrpnimi prednostnimi nalogami politike, in se zavedajo, da bi to bila priložnost za vključitev državljanov v razpravo o krepitvi PESCO kot načinu za napredek pri oblikovanju samostojne skupne varnostne in obrambne politike za našo Unijo;

                  2.

                  naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

         (1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

         (2)  UL L 65, 8.3.2018, str. 24.

         (3)  UL L 161, 26.6.2018, str. 37.

         (4)  UL L 294, 21.11.2018, str. 18.

         (5)  UL L 293, 14.11.2019, str. 113.

         (6)  UL C 374, 16.10.2018, str. 1.

         (7)  UL C 263, 25.7.2018, str. 125.

         (8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0010.