title: Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

text:
                  15.6.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 189/15

            PRIPOROČILO SVETA
      z dne 22. maja 2017
      o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje
      (2017/C 189/03)
      SVET EVROPSKE UNIJE —
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,
      ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Kvalifikacije se uporabljajo za različne namene. Delodajalce seznanijo s tem, kaj njihovi imetniki načeloma znajo in so sposobni opraviti („učni izidi“). Kvalifikacije bi lahko bile pogoj za dostopanje do nekaterih reguliranih poklicev. Organom in izvajalcem izobraževanja in usposabljanja pomagajo pri določitvi ravni in vsebine izobrazbe, ki jo je posameznik pridobil. Pomembne so tudi za posameznika kot izraz osebnih dosežkov. Zato imajo kvalifikacije pomembno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, olajšanju mobilnosti in dostopa do nadaljnjega izobraževanja.

                  (2)

                  Kvalifikacije so formalni rezultati postopka ocenjevanja in priznavanja, ki ga izvede pristojni organ, in so običajno v obliki dokumentov, kot so potrdila ali spričevala. Izkazujejo, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde. Ti učni izidi se lahko pridobijo po različnih poteh s formalnim, neformalnim ali priložnostnim učenjem v nacionalnem ali mednarodnem okolju. Informacije o učnih izidih morajo biti zlahka dostopne in pregledne.

                  (3)

                  S Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1) je bilo ustvarjeno skupno referenčno ogrodje osmih ravni kvalifikacij, izraženih kot učni izidi z rastočimi ravnmi usposobljenosti. Te služijo kot pretvornik med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi. Namen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov.

                  (4)

                  Širši cilji tega priporočila so prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja ter povečati zaposljivost, mobilnost in socialno vključenost delavcev in učencev. Nadalje je njegov namen boljše povezovanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter podpiranje priznavanja učnih izidov, pridobljenih v različnih okoljih.

                  (5)

                  Države članice so razvile ali razvijajo nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki temeljijo na učnih izidih, in jih povezujejo z evropskim ogrodjem kvalifikacij s postopkom „umeščanja“. Opisniki ravni EOK in učnih izidov prispevajo k boljši preglednosti in primerljivosti kvalifikacij različnih nacionalnih sistemov. Prispevajo tudi k splošnemu usmerjanju izobraževanja in usposabljanja v učne izide v izobraževanju in usposabljanju. Umeščanje v EOK bi bilo treba opraviti prek nacionalnih ogrodij kvalifikacij ali, če teh ni, nacionalnih sistemov kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij).

                  (6)

                  Kvalifikacije so bolj pregledne in primerljive, če so predstavljene v dokumentih, ki vključujejo sklic na veljavno raven EOK ter opis doseženih učnih izidov.

                  (7)

                  Številni deležniki bi morali biti primerno vključeni v izvajanje EOK na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se mu zagotovi široka podpora. Ključni deležniki so vsi učenci, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, organi za kvalifikacije, organi za zagotavljanje kakovosti, delodajalci, sindikati, trgovinske, gospodarske in obrtne zbornice, organi za priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, službe za zaposlovanje in službe, pristojne za integracijo migrantov.

                  (8)

                  Komisija je v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013 o oceni evropskega ogrodja kvalifikacij ugotovila, da je EOK splošno sprejet kot točka za umeščanje za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij, izvajanje pristopa na osnovi učnih izidov ter izboljšanje preglednosti in priznavanja spretnosti in kompetenc. V poročilu je poudarila, da bi Unija morala učencem in delavcem omogočiti, da zagotovijo večjo prepoznavnost svojih spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje so jih pridobili.

                  (9)

                  Komisija je v tem poročilu tudi ugotovila, da je svetovalna skupina za EOK zagotavljala učinkovite smernice za nacionalne postopke umeščanja ter ustvarila zaupanje in razumevanje med sodelujočimi državami. Ugotovljeno je bilo tudi, da je učinkovitost nacionalnih koordinacijskih točk EOK odvisna predvsem od tega, kako tesno so povezane z nacionalnim upravljanjem postopka umeščanja.

                  (10)

                  Glede na pozitivno oceno te skupine je nadaljnje delo svetovalne skupine za EOK ključno za dosledno, usklajeno, pregledno in koordinirano izvajanje tega priporočila.

                  (11)

                  Preglednost in priznavanje spretnosti in kvalifikacij sta ena od novih prednostnih nalog iz skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) za leto 2015. V njem je poudarjeno, da bi bilo treba nadalje razviti EOK, s čimer bi izboljšali preglednost in primerljivost kvalifikacij. Izpostavljeno je tudi, da bi glede na novo prispele migrante obstoječi instrumenti preglednosti lahko prispevali tudi k boljšemu razumevanju tujih kvalifikacij v EU in obratno.

                  (12)

                  EOK in nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij, ki so vanj umeščeni, lahko podprejo obstoječe prakse priznavanja zaradi okrepljenega zaupanja, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij, ki jih prinašajo. To lahko olajša postopek priznavanja za namene učenja in dela. Krovna ogrodja kvalifikacij, kot je EOK, bi lahko služila kot informativno orodje za prakse priznavanja, kot je navedeno v priporočilu glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki je bilo sprejeto v okviru Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji.

                  (13)

                  Nacionalna ogrodja in sistemi kvalifikacij se skozi čas spreminjajo, zato bi bilo treba njihovo umeščanje v EOK po potrebi pregledovati in posodabljati.

                  (14)

                  Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v EOK (v nadaljnjem besedilu: „kvalifikacij z ravnjo EOK“), je bistveno, da bi podprli mobilnost učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje vsebuje skupna načela za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. V skladu z načelom subsidiarnosti ta načela upoštevajo pristojnost držav članic za ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotavljata trdno podlago za taka skupna načela.

                  (15)

                  Lahko bi preučili možnost vzpostavitve registra zunaj področja visokošolskega izobraževanja za organe, ki nadzirajo sisteme za zagotavljanje kakovosti za kvalifikacije.

                  (16)

                  Sistemi kreditnih točk so lahko v pomoč posameznikom pri njihovem učnem napredku, saj spodbujajo prožne učne poti in prehajanje med različnimi ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter prek nacionalnih meja, tako da učencem omogočajo, da pridobijo in prenesejo različne učne izide, pridobljene v različnih učnih okoljih, vključno s spletnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. Pristop, ki temelji na učnih izidih, lahko olajša zasnovo, izvajanje in ocenjevanje polnih kvalifikacij ali delov kvalifikacij.

                  (17)

                  Kreditni sistemi tako na nacionalni kot na evropski ravni delujejo v institucionalnih okvirih, kot so visoko šolstvo ali poklicno izobraževanje in usposabljanje. Na evropski ravni je bil pripravljen evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk za visokošolsko izobraževanje v evropskem visokošolskem prostoru. Kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje, se evropski kreditni sistem v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vzpostavlja v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2). Po potrebi bi lahko spodbujali povezovanje med nacionalnimi ogrodji kvalifikacij in kreditnimi sistemi.

                  (18)

                  Kar zadeva priznavanje kvalifikacij, pravni red Unije na področju zakonitih migracij in azila sicer določa enako obravnavo upravičencev do mednarodne zaščite v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), kot so je deležni državljani, in celo olajševalne ukrepe, vendar so kljub temu med državljani tretjih držav s terciarno izobrazbo še vedno prisotne visoke stopnje previsoke kvalificiranosti in podzaposlenosti. Sodelovanje med Unijo in tretjimi državami glede preglednosti kvalifikacij lahko spodbudi vključevanje migrantov na trge dela Unije. Glede na vedno večje migracijske tokove v Unijo in iz nje je treba bolje razumeti in pravično priznavati kvalifikacije, dodeljene zunaj Unije.

                  (19)

                  Glavne značilnosti EOK, zlasti njegovega pristopa, ki temelji na učnih izidih, opredelitev opisnikov za posamezne ravni in vzpostavitev meril za umeščanje, kot jih je oblikovala svetovalna skupina za EOK, so bile idejna podlaga za oblikovanje nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij po vsem svetu. Vedno več tretjih držav in regij si prizadeva za tesnejše povezave med njihovimi ogrodji kvalifikacij in EOK.

                  (20)

                  V Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da se lahko „skupni okviri za usposabljanje“ za regulirane poklice vzpostavijo z delegiranimi akti Komisije kot skupni nabor znanj, spretnosti in kompetenc. Skupni okviri za usposabljanje morajo temeljiti na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij. Umeščenost na ravni kvalifikacij EOK ne sme vplivati na dostop na trg dela, če so bile poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES.

                  (21)

                  Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru) ter za prvi, drugi in tretji cikel visokošolskega izobraževanja. Opisnik vsakega cikla ponuja splošno izjavo o dosežkih in sposobnostih, povezanih s kvalifikacijami, dodeljenimi ob zaključku navedenega cikla. EOK je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in njegovimi opisniki ciklov. Kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru), prvi, drugi in tretji cikel v ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora ustrezajo ravnem od 5 do 8 EOK.

                  (22)

                  Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ljudem olajša predstavitev njihovih spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

                  (23)

                  Komisija razvija evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO). Na prostovoljni osnovi bi lahko spodbujala boljšo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem. Podatki, ki jih države članice pripravijo v okviru EOK, bi se lahko uporabili za namene te klasifikacije.

                  (24)

                  Informacije o postopku umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK in o kvalifikacijah z ravnjo EOK bi morale biti zlahka dostopne javnosti. Uporaba skupnih podatkovnih struktur in predlog bi pripomogla k uresničitvi tega cilja. Prav tako bi omogočila lažje razumevanje in uporabo objavljenih informacij o kvalifikacijah.

                  (25)

                  Skladnost, dopolnjevanje in sinergije na nacionalni ravni in ravni Unije bi morale obstajati med izvajanjem EOK, nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij in orodji za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, zbiranje in prenašanje kreditov ter orodji, ki so bila razvita v okviru evropskega visokošolskega prostora za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

                  (26)

                  Razvoj EOK bi moral biti popolnoma skladen z obstoječim evropskim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju v strateškem okviru ET 2020 in prihodnjimi evropskimi strateškimi okviri ET.

                  (27)

                  To priporočilo ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij. EOK ne opisuje specifičnih kvalifikacij ali posameznikovih kompetenc, tako da bi bilo treba posamezne kvalifikacije umestiti v ustrezno raven EOK s pomočjo zadevnih nacionalnih sistemov kvalifikacij.

                  (28)

                  To priporočilo utrjuje EOK kot skupno referenčno ogrodje osmih ravni, izraženih kot izidi učenja, ki služi kot pretvornik med različnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter njihovimi ravnmi.

                  (29)

                  To priporočilo je zaradi svoje neobvezujoče narave skladno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s tem, da olajšuje nadaljnje sodelovanje med njimi s ciljem povečanja preglednosti, primerljivosti in prenosnostjo kvalifikacij. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalnim pravom in prakso –

            PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

                  1.

                  uporabljajo EOK za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij in za primerjavo vseh vrst in ravni kvalifikacij v Uniji, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, zlasti z umeščanjem svojih ravni kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II in z uporabo meril iz Priloge III;

                  2.

                  po potrebi pregledujejo in posodabljajo umeščanje ravni nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II z uporabo meril iz Priloge III, pri tem pa ustrezno upoštevajo nacionalne okoliščine;

                  3.

                  zagotovijo, da so kvalifikacije z ravnjo EOK skladne s skupnimi načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV, brez poseganja v nacionalna načela za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije;

                  4.

                  po potrebi spodbujajo povezave med kreditnimi sistemi in nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, ob upoštevanju skupnih načel o kreditnih sistemih iz Priloge V, brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij. Ta skupna načela ne bodo vodila do samodejnega priznavanja kvalifikacij;

                  5.

                  po potrebi sprejmejo ukrepe, da vsi dokumenti o kvalifikacijah, ki jih na novo izdajo pristojni organi (npr. certifikati, spričevala, dodatki k potrdilom in spričevalom), in/ali registri kvalifikacij vsebujejo jasen sklic na ustrezno raven EOK;

                  6.

                  na nacionalni ravni in ravni Unije javno objavijo rezultate postopka umeščanja ter po možnosti zagotovijo, da so informacije o kvalifikacijah in njihovih učnih izidih dostopne in objavljene z uporabo podatkovnih polj v skladu s Prilogo VI;

                  7.

                  spodbujajo uporabo EOK pri socialnih partnerjih, javnih službah za zaposlovanje, izvajalcih izobraževanja, organih za zagotavljanje kakovosti ter organih javnega sektorja, da se podpreta primerjava kvalifikacij in preglednost učnih izidov;

                  8.

                  zagotavljajo nadaljnje izvajanje in usklajevanje nalog, ki jih izvajajo nacionalne koordinacijske točke EOK. Glavna naloga teh točk je podpora nacionalnim organom pri umeščanju nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK ter posameznike in organizacije bolje obveščati o EOK.

            KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ V SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI IN DELEŽNIKI V OKVIRU SVETOVALNE SKUPINE ZA EOK:

                  9.

                  podpira skladnost pri nadaljnjem izvajanju EOK v državah članicah, in sicer s primerjavo in razpravo o metodologijah za izravnavanje kvalifikacij v okviru nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin;

                  10.

                  ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin podpira razvoj metodologij za opis in uporabo učnih izidov za povečanje preglednosti ter razumevanja in primerljivost kvalifikacij;

                  11.

                  podpre vzpostavitev prostovoljnih postopkov izravnave mednarodnih kvalifikacij prek nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter izmenjavo informacij in posvetovanja med državami članicami o teh postopkih, da se tako zagotovi doslednost;

                  12.

                  razvije usmeritve za komuniciranje o EOK, zlasti za predstavitev ravni EOK na novo izdanih potrdilih, spričevalih ter prilogah in/ali registrih kvalifikacij, v skladu z nacionalnimi sistemi in predpisi o potrdilih in spričevalih;

                  13.

                  preuči možnosti za razvoj in uporabo meril in postopkov, ki v skladu z mednarodnimi sporazumi omogočajo primerjavo nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij tretjih držav z EOK;

                  14.

                  organizira medsebojno učenje in izmenjave dobrih praks med državami članicami, po potrebi pa tudi olajša medsebojno svetovanje na zahtevo držav članic;

            KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ:

                  15.

                  zagotovi, da se izvajanje tega priporočila podpre z ukrepi, ki se financirajo z ustreznimi programi Unije;

                  16.

                  zagotovi učinkovito upravljanje izvajanja EOK z ohranjanjem in polnim podpiranjem svetovalne skupine za EOK, ustanovljene leta 2009 ter sestavljene iz predstavnikov držav članic in drugih sodelujočih držav, socialnih partnerjev in po potrebi drugih ustreznih deležnikov. Svetovalna skupina za EQF bi morala zagotavljati splošno usklajenost ter spodbujati preglednost in zaupanje v postopek umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK;

                  17.

                  po potrebi poroča o napredku po sprejetju tega priporočila v ustreznih okvirih politik na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja;

                  18.

                  v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki oceni in ovrednoti, ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, ter do leta 2022 poroča Svetu o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, po potrebi pa tudi o morebitnem pregledu in reviziji tega priporočila.

            Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje se razveljavi.

         V Bruslju, 22. maja 2017

               Za Svet

               Predsednik

            E. BARTOLO

         (1)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

         (2)  UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

         (3)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

         (4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

         (5)  Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (UL L 390, 31.12.2004, str. 6).

         PRILOGA I
         Opredelitev pojmov
         V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                     (a)

                     „kvalifikacija“ pomeni uradni rezultat postopka ocenjevanja in priznavanja, ki se pridobi, ko pristojni organ odloči, da je posameznik dosegel učne izide v skladu z določenimi standardi;

                     (b)

                     „nacionalni sistem kvalifikacij“ pomeni vse vidike delovanja države članice, povezane s priznavanjem učenja, in druge mehanizme, ki povezujejo izobraževanje in usposabljanje s trgom dela in civilno družbo. To zajema razvoj in izvajanje institucionalnih ureditev in postopkov, povezanih z zagotavljanjem kakovosti, ocenjevanjem in dodeljevanjem kvalifikacij. Nacionalni sistem kvalifikacij je lahko sestavljen iz več podsistemov in lahko vključuje nacionalno ogrodje kvalifikacij;

                     (c)

                     „nacionalno ogrodje kvalifikacij“ pomeni orodje za razvrščanje kvalifikacij glede na niz meril za dosežene posamezne ravni učenja, katerega cilj je povezati in uskladiti nacionalne podsisteme kvalifikacij ter izboljšati preglednost, dostopnost, napredek in kakovost kvalifikacij glede na trg dela in civilno družbo;

                     (d)

                     „mednarodna kvalifikacija“ pomeni kvalifikacijo, ki jo podeli zakonito ustanovljen mednarodni organ (združenje, organizacija, sektor ali podjetje) ali nacionalni organ, ki deluje v imenu mednarodnega organa, in se uporablja v več kot eni državi ter vključuje učne izide, ocenjene v skladu s standardi, ki jih je razvil mednarodni organ;

                     (e)

                     „učni izidi“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu ob zaključku tega procesa zna, razume in je sposoben opraviti. Opredeljeni so v smislu znanja, spretnosti ter odgovornosti in samostojnosti;

                     (f)

                     „znanje“ pomeni rezultat osvajanja informacij z učenjem. Znanje je skupek dejstev, načel, teorij in praks ter se nanaša na področje dela ali študija. V okviru evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno;

                     (g)

                     „spretnosti“ pomeni sposobnost uporabe znanja in strokovnega znanja za izvedbo nalog in reševanje problemov; V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) ali praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov);

                     (h)

                     „odgovornost in samostojnost“ pomeni sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno;

                     (i)

                     „kompetenca“ pomeni dokazano sposobnost uporabljati znanje in spretnosti ter osebne, socialne in/ali metodološke sposobnosti v delovnem ali študijskem okolju ter pri strokovnem in osebnem razvoju;

                     (j)

                     „vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ potrdi, da je posameznik med neformalnim in priložnostnim učenjem pridobil učne izide v skladu z določenimi standardi, in vključuje naslednje štiri med seboj jasno ločene faze: opredelitev posebnih izkušenj posameznika v okviru dialoga, dokumentiranje izkušenj posameznika, da se zagotovi njihova prepoznavnost, formalna ocena teh izkušenj in priznavanje rezultatov ocene, ki je lahko podlaga za delno ali polno kvalifikacijo;

                     (k)

                     „formalno priznavanje učnih izidov“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ pridobljenim učnim izidom dodeli uradni status za namene nadaljnjega izobraževanja ali zaposlitve, in sicer z (i) dodeljevanjem kvalifikacij (potrdila, spričevala ali nazivi), (ii) vrednotenjem neformalnega in priložnostnega učenja, (iii) podeljevanjem enakovrednosti, kreditnih točk ali oprostitev;

                     (l)

                     „krediti“ pomeni potrditev, da je pristojni organ del kvalifikacije, ki jo sestavlja skladen nabor učnih izidov, ocenil in priznal v skladu z dogovorjenim standardom; kredit dodelijo pristojni organi, ko je posameznik dosegel določene učne izide, dokazane z ustreznimi ocenami; kredit je mogoče izraziti s kvantitativno vrednostjo (npr. krediti ali kreditne točke), ki odraža predvideno tipično obremenitev posameznika, da ta doseže ustrezne učne izide;

                     (m)

                     „kreditni sistemi“ pomeni orodje preglednosti za lažje priznavanje kreditov. Ti sistemi lahko med drugim obsegajo enakovrednosti, oprostitve, enote/module, ki se lahko zbirajo in prenašajo, samostojnost izvajalcev pri prilagajanju učnih poti ter priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja;

                     (n)

                     „prenos kreditov“ pomeni postopek, ki posameznikom, ki so kredit nabrali v enem okviru, omogoča, da se ta ovrednoti in prizna v drugem okviru.

         PRILOGA II
         Opisniki, ki opredeljujejo ravni evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK)

                     Vsaka od teh osmih ravni je opredeljena z nizom opisnikov, ki navajajo učne izide za kvalifikacije na navedeni ravni v katerem koli sistemu kvalifikacij.

                     Znanje

                     Spretnosti

                     Odgovornost in samostojnost

                     V okviru EOK je znanje opisano kot teoretično in/ali podatkovno.

                     V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) in praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov).

                     V okviru EOK sta odgovornost in samostojnost opisani kot sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno.

                     Raven 1
                     Učni izidi na ravni 1 so

                     osnovno splošno znanje

                     osnovne spretnosti, potrebne za izvedbo preprostih nalog

                     delo ali študij pod neposrednim nadzorom v strukturiranem okviru

                     Raven 2
                     Učni izidi na ravni 2 so

                     osnovno podatkovno znanje s področja dela ali študija

                     osnovne kognitivne in praktične spretnosti, potrebne za uporabo ustreznih informacij za izvedbo nalog in reševanje rutinskih problemov z uporabo preprostih pravil in orodij

                     delo ali študij pod nadzorom in delno samostojno

                     Raven 3
                     Učni izidi na ravni 3 so

                     poznavanje dejstev, načel, postopkov in splošnih pojmov s področja dela ali študija

                     nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za dokončanje nalog in reševanje problemov z izbiro in uporabo osnovnih metod, orodij, gradiv in informacij

                     prevzem odgovornosti za dokončanje nalog pri delu ali študiju
                     med reševanjem problemov prilagajanje lastnega vedenja okoliščinam

                     Raven 4
                     Učni izidi na ravni 4 so

                     podatkovno in teoretično znanje v širšem okviru na področju dela ali študija

                     nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo rešitev specifičnih problemov na področju dela ali študija

                     samostojno delovanje v okviru smernic na področjih dela ali študija, ki so navadno predvidljive, vendar se lahko spremenijo
                     nadzor rutinskega dela drugih, prevzem delne odgovornosti za ocenjevanje in izboljšanje delovnih ali študijskih dejavnosti

                     Raven 5 (*1)

                     Učni izidi na ravni 5 so

                     celostno, specializirano, podatkovno in teoretično znanje na področju dela ali študija in zavedanje o mejah tega znanja

                     celoten nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za pripravo ustvarjalnih rešitev abstraktnih problemov

                     vodenje in nadzor v okviru delovnih ali študijskih dejavnosti, pri katerih spremembe niso predvidljive
                     pregled in razvijanje svojega delovanja in delovanja drugih

                     Raven 6 (*2)

                     Učni izidi na ravni 6 so

                     poglobljeno znanje s področja dela ali študija, skupaj s kritičnim razumevanjem teorij in načel

                     zahtevnejše spretnosti, ki dokazujejo obvladanje in inovativnost, potrebne za reševanje kompleksnih in nepredvidljivih problemov na specializiranem področju dela ali študija

                     vodenje kompleksnih tehničnih ali strokovnih dejavnosti ali projektov, prevzemanje odgovornosti za sprejemanje odločitev v nepredvidljivem delovnem ali študijskem okviru
                     prevzemanje odgovornosti za vodenje strokovnega razvoja posameznikov ali skupin

                     Raven 7 (*3)

                     Učni izidi na ravni 7 so

                     visoko specializirano znanje, ki delno vključuje najnovejša spoznanja s področja dela ali študija, kot podlaga za izvirna dognanja in/ali raziskave
                     kritično zavedanje o vprašanjih znanja z določenega področja in na stičiščih med posameznimi področji

                     specializirane spretnosti za reševanje problemov, potrebne pri raziskavah in/ali inovacijah za razvoj novega znanja in postopkov ter za povezovanje znanja z različnih področij

                     vodenje in preoblikovanje okvirov dela ali študija, ki so kompleksni, nepredvidljivi in do katerih je treba pristopati z novimi strategijami
                     prevzemanje odgovornosti za prispevanje k strokovnemu znanju in praksi in/ali za pregled strateškega delovanja delovnih skupin

                     Raven 8 (*4)

                     Učni izidi na ravni 8 so

                     najbolj izpopolnjeno znanje na področju dela ali študija in na stičiščih med posameznimi področji

                     najzahtevnejše in specializirane spretnosti ter tehnike, vključno s sintezo in vrednotenjem, potrebne za reševanje kritičnih problemov v raziskavah in/ali inovacijah, ter za razširitev in ponovno opredelitev obstoječega znanja ali poklicnih praks

                     izkazovanje znatne avtoritete, inovativnosti, samostojnosti, znanstvene in poklicne integritete ter trajne zavezanosti razvijanju novih zamisli ali procesov na vodilnih področjih dela ali študija, vključno z raziskavami

                     Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za tri cikle, o katerih so se dogovorili ministri za visoko šolstvo na zasedanju v Bergnu maja 2005 v okviru bolonjskega procesa. Opisnik za posamezni cikel ponuja splošno izjavo o tipičnih pričakovanjih glede dosežkov in sposobnosti, povezanih s kvalifikacijami, ki pomenijo zaključek navedenega cikla.

            (*1)  Opisnik za kratki cikel, ki ga je oblikovala skupna pobuda za kakovost kot del bolonjskega procesa (ki je lahko v okviru prvega cikla ali povezan z njim), ustreza učnim izidom za raven 5 EOK.

            (*2)  Opisnik za prvi cikel ustreza učnim izidom za raven 6 EOK.

            (*3)  Opisnik za drugi cikel ustreza učnim izidom za raven 7 EOK.

            (*4)  Opisnik za tretji cikel ustreza učnim izidom za raven 8 EOK.

         PRILOGA III
         Merila in postopki za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK)

                     1.

                     Pristojni organi jasno določijo in objavijo odgovornosti in/ali zakonsko pristojnost vseh zadevnih nacionalnih organov, vključenih v postopek umeščanja.

                     2.

                     Povezava med nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter opisniki za posamezne ravni EOK je jasna in dokazljiva.

                     3.

                     Nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij in njihove kvalifikacije temeljijo na načelu in cilju učnih izidov ter so povezani z ureditvami vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja ter po potrebi s kreditnimi sistemi.

                     4.

                     Postopki za vključevanje kvalifikacij v nacionalno ogrodje kvalifikacij ali za opis mesta kvalifikacij v nacionalnem sistemu kvalifikacij so pregledni.

                     5.

                     Nacionalni sistemi za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja so povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter so skladni z načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV k temu priporočilu.

                     6.

                     Postopek umeščanja vključuje izrecno potrditev ustreznih organov za zagotavljanje kakovosti, da je poročilo o umeščanju v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi, ureditvami in prakso za zagotavljanje kakovosti.

                     7.

                     V postopek umeščanja so vključeni mednarodni strokovnjaki, poročila o umeščanju pa vsebujejo pisno izjavo vsaj dveh mednarodnih strokovnjakov iz dveh različnih držav o postopku umeščanja.

                     8.

                     Pristojni organ ali organi potrdijo umestitev nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK. Pristojni organi, vključno z nacionalnimi koordinacijskimi točkami EOK, objavijo skupno celovito poročilo s podrobno razlago umeščanja in utemeljitvami tega umeščanja. Poročilo obravnava vsako merilo posebej. To poročilo se lahko uporablja za samopotrjevanje glede na ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in v skladu z merili slednjega za samopotrjevanje.

                     9.

                     V šestih mesecih od potrditve ali dopolnitve poročila o umeščanju države članice in druge sodelujoče države objavijo poročilo o umeščanju in na ustreznem evropskem portalu zagotovijo ustrezne informacije za namene primerjave.

                     10.

                     Po koncu postopka umeščanja kvalifikacij bi morali vsi novi dokumenti, ki se nanašajo na kvalifikacije, ki so vključene v nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij (npr. potrdila, spričevala ter priloge k potrdilom in spričevalom) in/ali registre kvalifikacij, ki jih izdajo pristojni organi, vsebovati jasno umestitev – s pomočjo nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij – na ustrezno raven EOK.

         PRILOGA IV
         Načela zagotavljanja kakovosti za kvalifikacije, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v evropsko ogrodje kvalifikacij EOK
         Za vse kvalifikacije z ravnjo EOK bi morala biti zagotovljena kakovost, da bi se povečalo zaupanje v njihovo kakovost in raven.
         V skladu z nacionalnimi okoliščinami in ob upoštevanju razlik med sektorji bi bilo treba poskrbeti, da zagotavljanje kakovosti kvalifikacij z ravnjo EOK (1)
             (2):

                     1.

                     obravnava zasnovo kvalifikacij ter uporabo pristopa, ki temelji na izidih učenja;

                     2.

                     zagotavlja veljavno in zanesljivo ocenjevanje v skladu z dogovorjenimi in preglednimi standardi, ki temeljijo na učnih izidih, ter obravnava postopek potrjevanja;

                     3.

                     zajema mehanizme povratnih informacij in postopke za stalno izboljševanje;

                     4.

                     vključuje vse ustrezne deležnike v vseh fazah postopka;

                     5.

                     zajema enotne metode vrednotenja, ki povezujejo samoocenjevanje in zunanji pregled;

                     6.

                     postane sestavni del notranjega upravljanja (vključno z dejavnostmi podizvajalcev) organov, ki dodeljujejo kvalifikacije z ravnjo EOK;

                     7.

                     temelji na jasnih in merljivih ciljih, standardih in smernicah;

                     8.

                     je podprto z ustreznimi viri;

                     9.

                     vključuje redni pregled obstoječih zunanjih nadzornih organov ali agencij, ki izvajajo zagotavljanje kakovosti;

                     10.

                     vključuje elektronski dostop do rezultatov ocenjevanja.

            (1)  Ta skupna načela so v celoti skladna z evropskimi standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG) in evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET).

            (2)  Ta načela se glede na nacionalne okoliščine ne smejo uporabljati za splošno izobraževanje.

         PRILOGA V
         Načela za kreditne sisteme, ki se nanašajo na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij, umeščene v evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK) (1)

         EOK ter nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij bi morala z uporabo pristopa, temelječega na učnih izidih, zagotavljati boljšo podporo posameznikom pri prehodih (i) med različnimi ravnmi izobraževanja in usposabljanja, (ii) znotraj področij izobraževanja in usposabljanja ter med njimi, (iii) med izobraževanjem in usposabljanjem ter trgom dela ter (iv) znotraj države in prek njenih meja. Brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij bi morali različni kreditni sistemi po potrebi sodelovati z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, da bi se tako podprlo prenašanje kvalifikacij in napredovanje učencev. Zato bi morali kreditni sistemi, povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, kadar je to ustrezno, spoštovati naslednja načela:

                     1.

                     Kreditni sistemi bi morali biti naklonjeni prožnim učnim potem v korist posameznih učencev.

                     2.

                     Pri oblikovanju in razvoju kvalifikacij bi bilo treba sistematično uporabljati pristop na podlagi učnih izidov, da se omogočita lažje prenašanje (delov) kvalifikacij in napredek pri učenju.

                     3.

                     Kreditni sistemi bi morali olajšati prenašanje učnih izidov in napredovanje učencev preko institucionalnih in državnih meja.

                     4.

                     Kreditni sistemi bi morali temeljiti na jasnem in preglednem zagotavljanju kakovosti.

                     5.

                     Krediti, ki jih je posameznik pridobil, morajo biti dokumentirani, pri čemer je treba navesti pridobljene učne izide, ime institucije, pristojne za dodeljevanje kreditov, in, kadar je ustrezno, vrednost, povezano s kreditom.

                     6.

                     Sistemi prenašanja in zbiranja kreditov bi si morali prizadevati za sinergije z ureditvami vrednotenja predhodnega učenja ter olajševanje in spodbujanje prenosa in napredovanja učencev.

                     7.

                     Da bi omogočili razvoj in izboljšave kreditnih sistemov, bi morali deležniki sodelovati na ustrezni nacionalni ravni in ravni Unije.

            (1)  Ta skupna načela so povsem skladna z evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) in evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET).

         PRILOGA VI
         Elementi za podatkovna polja za elektronsko objavo informacij o kvalifikacijah z ravnjo EOK

                        PODATKI

                        Obvezno/neobvezno

                     Naziv kvalifikacije

                     Obvezno

                     Polje (*1)

                     Obvezno

                     Država/regija (oznaka)

                     Obvezno

                     Raven EOK

                     Obvezno

                     Opis kvalifikacije (*3)

                     Bodisi

                     Znanje

                     Obvezno

                     Spretnosti

                     Obvezno

                     Odgovornost in samostojnost

                     Obvezno

                     Bodisi

                     Besedilno polje z opisom tega, kar naj bi učenec znal, razumel in bil sposoben opraviti

                     Obvezno

                     Organ, pristojen za dodeljevanje, ali pristojni organ (*2)

                     Obvezno

                     Kreditne točke/nominalna obremenitev za dosego učnih izidov

                     Neobvezno

                     Notranji postopki za zagotavljanje kakovosti

                     Neobvezno

                     Zunanje zagotavljanje kakovosti/regulativni organ

                     Neobvezno

                     Dodatne informacije o kvalifikaciji

                     Neobvezno

                     Vir informacij

                     Neobvezno

                     Povezava na ustrezne priloge

                     Neobvezno

                     Spletni naslov kvalifikacije

                     Neobvezno

                     Jezik informacije (oznaka)

                     Neobvezno

                     Vpisni pogoji

                     Neobvezno

                     Datum izteka (če je ustrezno)

                     Neobvezno

                     Postopki za pridobitev kvalifikacije

                     Neobvezno

                     Povezava s poklici ali poklicnimi področji

                     Neobvezno

            (*1)  ISCED FoET2013

            (*2)  Minimalne informacije o organu, pristojnem za dodeljevanje, ali pristojnem organu za lažje iskanje informacij o tem organu; te minimalne informacije vključujejo naziv organa ali po potrebi naziv skupine organov, pristojnih za dodeljevanje, ali pristojnih organov, ter spletni naslov ali kontaktne podatke.

            (*3)  Prazno besedilno polje brez predpisane uporabe standardne terminologije. Tu države članice opisa niso zavezane prevesti v druge jezike EU.


				|

		52013DC0369

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2013 in mnenje Sveta o nizozemskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017 /* COM/2013/0369 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Nizozemske za leto 2013
in mnenje Sveta o nizozemskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala
Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel
priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in
Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic[5],
ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je
6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Nizozemske za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi
nizozemskega programa stabilnosti za obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je
28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[6], ki zaznamuje začetek
evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega
je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij sprejela
poročilo o mehanizmu opozarjanja[7],
v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)       Evropski svet je
14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne
stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril
je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije,
vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)       Komisija je 10. aprila 2013
objavila rezultate poglobljenega pregleda[8]
za Nizozemsko, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št.
1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem
obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki pa niso čezmerna.
(8)       Nizozemska je
29. aprila 2013 predložila program stabilnosti za leto 2013, ki
zajema obdobje 2012–2017, in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa
sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97
Svet meni, da je Nizozemska v obdobju 2011–2013 izvedla obsežne ukrepe za
konsolidacijo, vendar pa fiskalni napor verjetno ne bo zadostoval za odpravo
čezmernega primanjkljaja do leta 2013, predvsem zaradi
nepričakovanega poslabšanja gospodarskih razmer. Makroekonomski scenarij,
na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je na splošno
verjeten. V programu stabilnosti je za leto 2013 napovedana negativna realna
gospodarska rast v višini –0,4 %, za leto 2014 pa pozitivna rast v višini
1,1 %, kar je precej blizu stopnji iz napovedi Komisije iz pomladi 2013
(–0,8 % za leto 2013 in 0,9 % za leto 2014). V programu je naveden cilj
zmanjševanja nominalnega primanjkljaja na vzdržen način pod 3 % BDP z
letom 2014. Srednjeročni proračunski cilj v programu ni izrecno
omenjen, kar naj bi pomenilo, da velja ciljna vrednost –0,5 %, ki je bila
sporočena v lanskoletnem programu stabilnosti. Srednjeročni
proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Za
leto 2015 je sicer načrtovano izboljšanje strukturnega salda za 0,5 %
BDP v skladu z minimalno zahtevo za letno strukturno prilagoditev, vendar pa se
za leto 2016 pričakuje poslabšanje strukturnega salda za 0,4 % BDP, leta
2017 pa ponovno izboljšanje za 0,1 % BDP, kar pomeni odstopanje od primernega
poteka prilagoditve. Glede na spomladansko napoved Komisije je povprečni
letni fiskalni napor v višini 0,7% BDP v obdobju 2010–2013 skladen s
strukturnim naporom v višini 0,75 % BDP, ki ga priporoča Svet.
Proračunska prilagoditev v letih 2011 in 2012 je bila usmerjena predvsem
na stran odhodkov, leta 2013 pa je v večini temeljila na ukrepih na strani
prihodkov. Načrtovani nominalni primanjkljaj, določen v programu stabilnosti,
je skladen s ciljem odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2014, kar je
eno leto po roku, ki ga je Svet določil v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem konec leta 2009. Svet meni, da načrtovani
fiskalni napor nizozemskih organov ne omogoča dejanske odprave
čezmernega primanjkljaja do leta 2014. Možni dodatni ukrepi za
konsolidacijo, opisani v programu stabilnosti, so bili začasno umaknjeni,
vendar pa tudi ne bi zadostovali. Nizozemska mora opredeliti dodatne ukrepe za
zmanjšanje nominalnega javnofinančnega primanjkljaja na vzdržen način
pod mejo 3 % BDP v letu 2014. V skladu s programom stabilnosti za leto 2013 naj
bi se javni dolg letos še povečal, in sicer na 74 % BDP, leta 2014 pa
naj bi dosegel 75 % BDP. Delež dolga naj bi tako po napovedih ostal precej nad
referenčno vrednostjo 60 %. Leta 2015 bi se zmanjšal na 71,4 % BDP
ter zatem rahlo upadal in se leta 2017 ustalil pri 70,8 % BDP. Vendar pa to
zmanjševanje deleža dolga po letu 2014 ni ustrezno utemeljeno z ukrepi na ravni
politik.
(10)     Za povečanje možnosti za
prihodnjo rast na Nizozemskem je izredno pomembno, da se zaradi potrebne
konsolidacije, ki bi omogočila odpravo čezmernega primanjkljaja na
vzdržen način in doseganje srednjeročnega proračunskega cilja v
srednje- do dolgoročnem obdobju, ne bodo zmanjšali odhodki, ki spodbujajo
rast. Za uravnoteženo prilagajanje bodo ključnega pomena zlasti
spodbujevalni ukrepi na področju inovacij in raziskav, vključno s
temeljnimi raziskavami, ter izobraževanja in usposabljanja. S tem bi se podprlo
gospodarsko okrevanje, hkrati pa bi se spodbujala inovativnost in človeški
kapital, povečala konkurenčnost ter izboljšale srednje- do
dolgoročne možnosti za rast.
(11)     Eden ključnih izzivov
predstavlja trg stanovanjskih nepremičnin, na katerem so se v zadnjih
desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki so
oblikovale vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem
sektorju. Dejstvo, da gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na
podlagi stanovanjskega premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih
fiskalnih spodbud, zlasti stoodstotne davčne olajšave za hipotekarne
obresti. Od aprila 2012 je bila delno izvedena vrsta ukrepov in nekateri od
njih so bili namenjeni prilagajanju davčne obravnave stanovanjskega
financiranja. Postopno omejevanje davčne olajšave za hipotekarne obresti
in povečevanje spodbude za odplačevanje je vsekakor potrebno, vendar
se ta ukrep uvaja prepočasi, da bi lahko znatno vplival na dinamiko
odplačevanja. Trg najemnih stanovanj omejujeta množica predpisov in
obsežen sektor socialnih stanovanj, za katerega so hkrati značilne dolge
čakalne liste. V tem sektorju je nedavna uvedba različnih stopenj
najemnin glede na dohodek gospodinjstva dobrodošel ukrep, vendar je njegov
učinek omejen. Ob upoštevanju vsega navedenega so predlagani ukrepi
ustrezni, vendar reforme pri obravnavanju temeljnih težav na splošno
napredujejo počasi in jih je torej treba pospešiti, hkrati pa je treba še
naprej zagotavljati dostopnost socialnih stanovanj za prikrajšane državljane,
ki stanovanj ne morejo najeti po tržnih pogojih, tudi na lokacijah, na katerih
je povpraševanje veliko.
(12)     Dolgoročna vzdržnost
pokojninskega sistema je bila okrepljena s postopnim zvišanjem zakonsko
določene upokojitvene starosti s 65 let leta 2012 na 67 let leta 2023.
Nizozemska je tako v celoti upoštevala del priporočila iz leta 2012, ki se
nanaša na zvišanje in uskladitev zakonsko določene upokojitvene starosti
glede na pričakovano življenjsko dobo v prvem in tudi v drugem pokojninskem
stebru. Med preostalimi izzivi je tudi ustrezna med- in znotrajgeneracijska
delitev stroškov in tveganj. Poleg tega je prenova upravljanja pokojninskih
skladov drugega stebra več kot potrebna, da bi se povečala odpornost
sistema z vidika staranja prebivalstva. Izvedba načrtov za reformo na
področju dolgotrajne oskrbe bi prispevala k zajezitvi hitro rastočih
stroškov, ki so posledica staranja prebivalstva, in s tem podpirala vzdržnost
javnih financ. Pri tem je treba ohranjati ustrezno raven kakovosti in
dostopnosti dolgotrajne oskrbe.
(13)     Reforme trga dela, ki jih je
predlagala vlada, so namenjene povečanju udeležbe in mobilnosti na trgu
dela. Zakon o udeležbi na trgu dela je ambiciozen in bo prispeval k
povečanju udeležbe na trgu dela, vendar pa reforme še niso uzakonjene in
rok za njihovo izvedbo se zdi precej kratek. Poleg tega so potrebni dodatni
ukrepi za povečanje zaposljivosti ljudi z obrobja trga dela, vključno
z ženskami, osebami s priseljenskim ozadjem, invalidi in starejšimi. Nizozemska
je napovedala reforme sistema nadomestil za brezposelnost in svoje sorazmerno
stroge delovnopravne zakonodaje. V kombinaciji z davčnimi spodbudami za
mobilnost („mobiliteitsbonus“), ki delodajalce spodbujajo k zaposlovanju
prejemnikov socialne pomoči v starosti 50 let ali več ali
delovnih invalidov, so te reforme dobro usmerjene v segment trga dela, za
katerega je značilna nižja udeležba. Navedeni ukrepi so korak v pravo
smer, vendar pa bo celovita ocena njihove uspešnosti mogoča šele po
njihovem sprejetju. Poleg navedenega bi lahko hitrejše odpravljanje preostalih
dejavnikov, ki prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od
opravljanja večjega števila delovnih ur, še dodatno omililo pomanjkanje
delovne sile v prihodnosti.
(14)     V zvezi s priporočilom iz
leta 2012 glede inovacij ter sodelovanja med znanostjo in gospodarstvom je bil
dosežen precejšen napredek. Izvajati se je začela podjetniška politika „Na
vrh“, vključno s sektorskim pristopom za javno-zasebna partnerstva na
področju raziskav, inovacij in izobraževanja (t.i. „sektorji na vrhu“).
Pomembno je, da se poleg sektorskih politik na področju inovacij
nadaljujejo horizontalne politike na področju raziskav in inovacij ter da
se ohranja ustrezna raven javnega financiranja za temeljne raziskave, ki
prejemajo nenamenska proračunska sredstva.
(15)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo nizozemske ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljen
pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje
Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne
odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za
vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi upoštevanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so
izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 spodaj.
(16)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil nizozemski program stabilnosti, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 spodaj.
(17)     Svet je ob upoštevanju
poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil
nacionalni reformni program Nizozemske in njen program stabilnosti. Njegova
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij so izražena v
priporočilu iz točke 2 spodaj.
(18)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot
celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države
članice, katerih valuta je euro. Nizozemska bi morala tudi zagotoviti, da
se ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –
PRIPOROČA, naj Nizozemska v
obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
1.           Okrepi in izvaja naj
proračunsko strategijo za leto 2014 in pozneje ter jo podpre z dovolj
podrobno opredeljenimi ukrepi, da bo pravočasno in na vzdržen način
odpravila čezmerni primanjkuj do leta 2014 in dosegla strukturni fiskalni
napor, določen v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Zaščiti naj odhodke na področjih, ki
so neposredno povezana z rastjo, kot so izobraževanje, inovacije in raziskave.
Ko bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, naj nadaljuje s strukturnimi
prilagoditvami, ki ji bodo omogočile dosego srednjeročnega
proračunskega cilja do leta 2015.
2.           Okrepi naj prizadevanja za
postopno reformo trga stanovanjskih nepremičnin s pospešitvijo
načrtovanega zmanjšanja davčne olajšave za hipotekarne obresti, z
uvedbo bolj tržno naravnanega mehanizma za določanje višine najemnin na
trgu najemnih stanovanj in z dodatnim vezanjem višine najemnin za socialna
stanovanja na višino dohodkov gospodinjstev. Zagotovi naj, da se podjetja, ki
upravljajo s socialnim stanovanji, preusmerijo na gospodinjstva.
3.           Ob posvetovanju s socialnimi
partnerji naj prilagodi drugi pokojninski steber tako, da bo zagotavljal
ustrezne med- in znotrajgeneracijske delitve stroškov in tveganj. Postopno
zviševanje zakonsko določene upokojitvene starosti naj podkrepi z ukrepi
za povečanje zaposljivosti starejših delavcev. Izvede naj načrtovano
reformo sistema dolgoročne oskrbe, da se zagotovi njegova stroškovna
učinkovitost, ter jo dopolni z novimi ukrepi za obvladovanje rasti
stroškov, s čimer se bo zagotovila vzdržnost.
4.           Izvede naj dodatne ukrepe za
povečanje udeležbe na trgu dela, zlasti ljudi z obrobja trga dela. Še
naprej naj zmanjšuje odvračilne davčne ukrepe na trgu dela, tudi s
hitrejšim odpravljanjem prenosljivih davčnih olajšav za prejemnike drugega
dohodka v gospodinjstvu. Spodbuja naj prehode na trgu dela in odpravlja
togosti, tudi s hitrejšo reformo delovnopravne zakonodaje in sistema nadomestil
za brezposelnost.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2013) 369 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 121 final.
[9]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št.
1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 7. januarja 2014 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               11.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 8/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 7. januarja 2014
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   2014/C 8/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola, –
   PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:
   da se ga. Sabine LAUTENSCHLÄGER imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za osemletni mandat.

      V Bruslju, 7. januarja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         D. KOURKOULAS


				|

		52012DC0327

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2012 in mnenje Sveta o slovenskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0327 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Slovenije za leto 2012
in mnenje Sveta o slovenskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za
delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja,
na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita „integrirane
smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je 12. julija 2011
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za
leto 2011 ter dal mnenje o dopolnitvi slovenskega programa stabilnosti za
obdobje 2011–2014.
(4)       Komisija je 23. novembra
2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega
evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki
temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na
podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
opozarjanja[6],
v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(5)                   Evropski svet je 2. marca 2012
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni
vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in
socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)       Evropski svet je 2. marca 2012
tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno
predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti
oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.
(7)       Slovenija je 26. aprila 2012
predložila program stabilnosti za obdobje 2012–2015 in 13. aprila 2012
nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Komisija je v
poglobljenem pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011
preučila tudi, ali so Slovenijo prizadela makroekonomska neravnotežja. V
poglobljenem pregledu[7]
je Komisija ugotovila, da so v slovenskem gospodarstvu prisotna notranja
neravnotežja, ki vplivajo zlasti na razdolževanje v poslovnem sektorju in
stabilnost bank. Ta notranja neravnotežja in
možna zunanja neravnotežja bi bilo treba natančno spremljati in jih
upoštevati pri oblikovanju ekonomskih politik, da se zmanjša tveganje
škodljivih učinkov za delovanje gospodarstva. Dokapitalizacija
in prodaja največje banke ter trdna zavezanost k odpravi čezmernega
primanjkljaja do roka leta 2013 sta dva pomembna in bistvena elementa trenutno
načrtovanega odziva. Tveganje
čezmernih neravnotežij se lahko najbolj omeji s hitrimi in temeljitimi
ukrepi na teh področjih.
(8)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za leto 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97
Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske
napovedi v programu, optimističen, če se primerja z napovedjo
Komisije iz pomladi 2012. Cilj proračunske strategije, opisane v programu,
je znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP v letu 2013 (rok,
ki ga je določil Svet) ter si prizadevati za nadaljnje znižanje
primanjkljaja tudi po tem datumu, tako da bo Slovenija do leta 2015 v grobem
dosegla srednjeročni proračunski cilj. Srednjeročni cilj je
določen kot uravnotežen položaj v strukturnem smislu in ostaja
nespremenjen glede na prejšnji program, vendar se ga ne more obravnavati kot
ustreznega v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast, saj ob
upoštevanju veljavnih politik in projekcij ne zagotavlja dovolj hitrega
napredka v smeri dolgoročne vzdržnosti. Obstaja tveganje, da bodo
proračunski rezultati slabši od ciljnih zaradi (i) pomanjkanja
natančne opredelitve ukrepov, ki so predvideni za obdobje 2013–15; (ii) preteklih
prekoračitev primarnih tekočih odhodkov; (iii) nižjih prihodkov v
luči razmeroma optimističnega makroekonomskega scenarija in
negotovosti v zvezi z učinkom nedavno odločenih davčnih ukrepov;
in (iv) možnih dodatnih operacij kapitalske podpore ter unovčitve jamstev.
Na podlagi (preračunanega) strukturnega salda[8] naj bi povprečna letna
fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2013 po načrtih znašala skoraj 1 %
BDP, kar nekoliko presega priporočilo Sveta. Vendar napoved Komisije iz
pomladi 2012 kaže na to, da bodo za doseganje priporočene konsolidacije
skozi celotno obdobje v letu 2013 potrebna dodatna prizadevanja. Po
načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu
predvidena hitrost letnega približevanja srednjeročnemu cilju leta 2015 v
skladu z 0,5-odstotnim merilom iz Pakta za stabilnost in rast, leta 2014 pa pod
to referenčno vrednostjo, medtem ko je stopnja rasti javnofinančnih
odhodkov, ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, v skladu z
referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v obeh letih,
tako da je v programu načrtovani potek prilagoditve v smeri
srednjeročnega cilja na splošno primeren. Ob upoštevanju zgoraj navedenih
tveganj bi napredek pri doseganju srednjeročnega cilja v obeh letih lahko
bil počasnejši, kot je primerno. Bruto javnofinančni dolg naj bi se v
skladu s projekcijami programa povečal z 48 % BDP v letu 2011 na
najvišjo raven 53 % BDP v letu 2013 (s tem bi ostal pod referenčno
vrednostjo 60 % BDP), nato pa se do konca programskega obdobja ponovno
rahlo znižal. Pri projekcijah dolga obstaja tveganje zvišanja zaradi zgoraj
omenjene možnosti višjih primanjkljajev ter večjih prilagoditev stanj in
tokov. Srednjeročni proračunski okvir in izdatkovno fiskalno pravilo
Slovenije ostajata premalo zavezujoča ter premalo osredotočena na
doseganje srednjeročnega cilja in zagotavljanje dolgoročne
vzdržnosti.
(9)       Slovenska vlada do zdaj ni
bila sposobna uvesti kakršnih koli sistemskih sprememb v pokojninskem sistemu
zaradi 12-mesečnega moratorija na zakonodajo po neuspelem referendumu o pokojninski
reformi v juniju 2011. Vendar so bili kratkoročni ukrepi za omejitev
stroškov decembra 2011 in maja 2012 podaljšani in okrepljeni. Medtem ko so
ustrezni in koristni na kratek rok, so ti začasni ukrepi očitno
nezadostni, da bi z njimi lahko rešili dolgoročne izzive. Vlada predvideva
novo pokojninsko reformo, ki naj bi se jo izvedlo do konca leta 2013 in ki bi
temeljila na večstebrnem sistemu in dvigu dejanske upokojitvene starosti.
Podrobnejše informacije sicer niso bile zagotovljene, vendar se ambicioznost
teh načrtov zdi skromna. Glede na težavnost izziva je potrebna celovita
reforma, ki bo obravnavala naslednja vprašanja: nizka zakonsko določena
upokojitvena starost, razlike v zakonsko določeni upokojitveni starosti za
moške in ženske, veliko možnosti za zgodnjo upokojitev ter ugodna indeksacija
pokojnin. Zaenkrat niso bili sprejeti nobeni posebni ukrepi za povečanje
zaposlenosti starejših delavcev, čeprav „Smernice za izvajanje ukrepov
aktivne politike zaposlovanja za obdobje 2012–2015“ in „Načrt za izvajanje
ukrepov aktivne politike zaposlovanja za leto 2012“ starejše nezaposlene
obravnavajo kot posebno ciljno skupino.
(10)     Razmere v slovenskem
bančnem sektorju se zdaj zdijo še težavnejše kot v času ocene v letu 2011.
Celoletne izgube sektorja v letu 2011 so bile precejšnje, v prihodnje pa bo
upočasnitev gospodarstva povzročila nadaljnje izgube pri posojilih,
ker bo vedno več podjetij imelo težave s servisiranjem dolgov. Ukrepi, ki
so bili uvedeni ali napovedani, zaenkrat niso bili dovolj ambiciozni glede na
težavnost izziva. Nujna druga dokapitalizacija največje banke (NLB) je na
mrtvi točki. Nova vlada je napovedala, da namerava zmanjšati svoje
lastniške deleže v večjih bankah na manjšinske deleže, ki še
omogočajo preprečevanje sprejetja odločitev. Obstaja potreba po
opredelitvi razmerja med temi dolgoročnejšimi prizadevanji ter takojšnjo
in nujno potrebo po svežem kapitalu, pri čemer država kot večinski
lastnik jasno nosi glavno odgovornost pri končni analizi. V primeru jasne
privatizacijske strategije, podprte s pravočasnimi injekcijami kapitala za
pokrivanje izgub, zajamčenega dobrega upravljanja in profesionalnega,
depolitiziranega poslovodstva bi ta politika in morebitna prodaja teh bank bili
bolj verodostojni.
(11)     V preteklem letu niso bili
predstavljeni nobeni konkretni ukrepi za zmanjšanje asimetrije med zaščito
delavcev s pogodbo za nedoločen čas in delavcev s pogodbo za
določen čas. Pogajanja s socialnimi partnerji o Zakonu o delovnih
razmerjih so se začela leta 2011, vendar ni prišlo do nobenega sporazuma
ali sprejetja sprememb. V nacionalnem reformnem programu so napovedani nekateri
ukrepi za povečanje prožne varnosti in odpravljanje razdrobljenosti,
vendar brez urnika za njihovo sprejetje. Nedavno sprejeti Zakon za uravnoteženje
javnih financ uvaja znatno višje koncesijske dajatve za študentsko delo, kar
naj bi zmanjšalo privlačnost statusa študenta na trgu dela, vendar
zaenkrat niso predvideni nobeni dodatni ukrepi.
(12)     Odzivnost sistema
izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela ostaja nezadostna,
čeprav se v celotnem izobraževalnem ciklu trenutno uvajajo službe za
poklicno usmerjanje, hkrati pa se prizadevajo zagotoviti informacije o
prihodnjih karierah. Nič konkretnega ni bilo narejenega za vzpostavitev
sistema za napovedovanje potreb na trgu dela. Začeli so se nekateri
projekti za promocijo poklicev, po katerih na trgu dela obstaja veliko
povpraševanje, ki so sofinancirani iz Evropskega socialnega sklada. Ti ukrepi
so ustrezni, vendar skupaj predstavljajo nezadosten odziv na omenjeni izziv.
Zunanja strokovna ocena splošne učinkovitosti državnega zavoda za
zaposlovanje v Sloveniji še ni na voljo za presojo.
(13)     Kljub zakonodajnim spremembam
aprila 2011 za pretvorbo Urada za varstvo konkurence (UVK) v neodvisno agencijo
s 1. januarjem 2012, UVK še ni neodvisen, ker mora biti najprej
izpolnjenih več postopkovnih pogojev. Poleg tega so se v letu 2011
sredstva UVK zmanjšala. Ti dogodki vplivajo na njegovo zmožnost razširitve
področja ukrepanja in zagotavljanja institucionalne podpore reformnim
prizadevanjem za povečanje konkurence. Študija o deregulaciji poklicev je
bila pravkar zaključena, vendar konkretni politični ukrepi na tem
področju ostajajo nezadostni. Bolj splošno lahko nekateri vidiki pravnega
okvira za ustanovitev ponudnikov storitev privedejo do vprašanj glede
skladnosti z direktivo o storitvah. Za splošno poslovno okolje so značilne
slabosti, ki omejujejo domače in tuje investitorje ter ovirajo hitro
čiščenje bilanc stanja bank. Te slabosti vključujejo neposredno
in posredno vpletenost države v gospodarstvo ter dolžnikom naklonjeni in
včasih problematični insolvenčni postopki. Končno, zaradi vedno
večjega pomena kot tranzitne države za pretok električne energije
domače elektroenergetsko omrežje postaja ozko grlo.
(14)     Po močnem diskrecijskem
povečanju v marcu 2010 je minimalna plača kot delež povprečne
plače v letu 2011 bila najvišja v EU, čeprav je še vedno pod pragom
revščine. Indeksacija v prihodnjih letih je privedla do nadaljnjega 4-odstotnega
nominalnega povečanja. Tak razvoj dogodkov zmanjšuje konkurenčnost
delovno intenzivnih sektorjev in stopnjuje strukturno brezposelnost.
(15)     Slovenija je v okviru pakta
„euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez,
predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje
konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev
finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro
plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.
(16)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo slovenske ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljeni
pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje
Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne
odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za
vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi
spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega
semestra so izražena v priporočilih v točkah od (1) do (7) v
nadaljevanju.
(17)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil slovenski program stabilnosti, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilu v točki (1) v nadaljevanju.
(18)     Svet je ob upoštevanju
poglobljenega pregleda, ki ga je izvedla Komisija, in te ocene preučil
nacionalni reformni program Slovenije za leto 2012 in slovenski program
stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU)
št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilih (3), (6) in (7) v
nadaljevanju –
PRIPOROČA, naj Slovenija v obdobju
2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.           Izvrši naj proračun za
leto 2012 in okrepi proračunsko strategijo za leto 2013 z zadostno
opredeljenimi strukturnimi ukrepi ter naj bo pripravljena sprejeti dodatne
ukrepe, da bo zagotovila pravočasno odpravo čezmernega primanjkljaja
na vzdržen način in doseganje strukturnega fiskalnega napora,
določenega v priporočilih Sveta v skladu s postopkom o čezmernem
primanjkljaju. Nato naj zagotovi ustrezen strukturni fiskalni napor, da bo v
zadostni meri napredovala pri doseganju primernega srednjeročnega cilja za
proračunski položaj, med drugim z doseganjem referenčne vrednosti za
odhodke. Okrepi naj srednjeročni proračunski okvir, vključno z
izdatkovnim fiskalnim pravilom, tako da zagotovi, da bo bolj zavezujoč in
pregleden.
2.           Sprejme naj nujne ukrepe za
zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema ob hkratnem
ohranjanju primerne ravni pokojnin, tako da (i) uskladi zakonsko določeno
upokojitveno starost za moške in ženske; (ii) poviša zakonsko določeno
upokojitveno starost v skladu s povečanjem pričakovane življenjske
dobe; (iii) zmanjša možnosti za zgodnjo upokojitev; in (iv) opravi revizijo
sistema indeksacije za pokojnine. Stopnjo zaposlenosti starejših delavcev naj
zviša tudi z nadaljnjim razvojem aktivnih politik trga dela in ukrepov
vseživljenjskega učenja.
3.           Sprejme naj potrebne ukrepe
za zagotovitev zadostnih kapitalskih rezerv za bančni sektor in intenzivno
spodbuja čiščenje bilanc stanja, tako da se lahko ponovno začne
ustrezno posojanje produktivnim dejavnostim. Pridobi naj potrditve
kvalificiranih tretjih oseb glede ocen kreditnih izgub pri stresnih testih
sistemsko pomembnih bank.
4.           Prilagodi naj zakonodajo za
zaščito delovnih mest v zvezi s pogodbami za nedoločen čas, da
bo zmanjšala razdrobljenost trga dela, to pa naj stori ob posvetovanju s
socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami. Še naprej naj se
ukvarja s problemom vzporednega trga dela, ki ga ustvarja študentsko delo.
5.           Izboljša naj usklajenost
kvalifikacij s povpraševanjem na trgu dela, še posebej za nizko kvalificirane
delavce in visokošolske diplomante, ter nadaljuje reforme na področju
poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
6.           Sprejme naj nadaljnje ukrepe
za povečanje odprtosti trga ter pospeši reorganizacijo poklicnih storitev.
Izboljša naj poslovno okolje z (i) izvedbo reforme Urada za varstvo konkurence,
(ii) vzpostavitvijo okvira za podjetja v državni lasti, ki bo jamčil neodvisno
vodenje in visoke standarde za upravljanje podjetij (iii) izboljšanjem
stečajnih postopkov, zlasti v smislu časovne ustreznosti in
učinkovitosti.
7.           Po posvetovanju s socialnimi
partnerji in v skladu z nacionalno prakso naj zagotovi, da bo rast plač,
vključno s prilagoditvijo minimalne plače, podpirala
konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest.
V Bruslju,
                                                                       Za Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2012) 327 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[5]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 158 final.
[8]               Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in
začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na
podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene
metodologije.
[9]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/17

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2014
   2014/C 247/04
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav članic oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2013 in dal mnenje o dopolnjenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2013–2016.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Dansko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Dansko, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da makroekonomski izzivi Danske, povezani z zasebnim dolgom in zunanjo konkurenčnostjo, niso več opredeljeni kot neravnotežja v smislu postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Zlasti se zdi, da so prilagoditve na trgu nepremičnin in posledice visokega dolga zasebnega sektorja za realno gospodarstvo in stabilnost finančnega sektorja pod nadzorom. Vendar pa je treba ta razvoj dogodkov in dejavnike zunanje konkurenčnosti še naprej spremljati.

               (8)

               Danska je 15. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014 in konvergenčni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava čezmernega primanjkljaja in se doseže srednjeročni cilj v zvezi s strukturnim proračunskim saldom ali pa se ta cilj preseže. Srednjeročni cilj v višini -0,5 % BDP je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj Danske se je v letu 2013 vzdržno znižal pod 3 % BDP. Cilj konvergenčnega programa je doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP v letu 2014 in 2,9 % v letu 2015, kar je v skladu s (preračunanim) strukturnim saldom, ki dosega ali presega srednjeročni cilj. Zato je proračunska strategija iz konvergenčnega programa na splošno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Raven dolga, ki je v letu 2013 znašala 44,5 % BDP, naj bi se v skladu z načrti leta 2015 začasno povečala, nato pa naj bi se zmanjšala. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je verjeten. Scenarij napoveduje rast BDP v višini 1,6 % v letu 2014 in je na splošno skladen z napovedma služb Komisije iz spomladi 2014 (1,5 % in 1,9 %). Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da so danske javne finance zdrave in da se lahko pričakuje, da bo cilj konvergenčenega programa dosežen.

               (10)

               Danska je nekoliko napredovala pri obravnavi položaja skupin na obrobju trga dela ter pri povečanju stroškovne učinkovitosti izobraževalnega sistema. Reforma na področju invalidskih pokojnin in fleksibilnih zaposlitev je začela kazati rezultate, začela je veljati reforma denarnih prejemkov, sklenjen je bil dogovor o reformi nadomestil za čas bolezni, vlada pa je v aprilu predstavila predlog reforme aktivnih politik trga dela. Zagotovitev zadostnega števila vajeništev in krepitev kakovosti in ugleda te vrste učenja, prenova sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter obravnava visoke stopnje zgodnje opustitve izobraževanja še vedno predstavljajo izziv. Ker je izvajanje reform šele v začetni fazi, njihov celoten učinek še ni viden. Dogovor o reformi na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja je bil dosežen februarja 2014, po pričakovanjih pa bo začel veljati sredi leta 2015, pri čemer je namen tega dogovora izboljšati kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja prek najrazličnejših pobud.

               (11)

               Oživljanje produktivnosti je za dansko gospodarstvo še vedno izziv. Ocena Komisije je na splošno skladna z ugotovitvami odbora za produktivnost. Odbor za produktivnost je aprila 2014 objavil 25 glavnih priporočil in več kot 100 konkretnih predlogov za področja, kot so konkurenca, javna naročila, izobraževanje, internacionalizacija, inovacije, obdavčitev in infrastruktura. Treba bi bilo izvesti ukrepe za soočanje z izzivom nizke rasti produktivnosti, in sicer z izvedbo priporočil odbora za produktivnost.

               (12)

               Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in konvergenčni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 3 v nadaljevanju.

               (13)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

               (1)

               si po odpravi čezmernega primanjkljaja še naprej prizadeva za rasti prijazno fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki je zajeto s konvergenčnim programom.

               (2)

               Sprejme nadaljnje ukrepe za izboljšanje zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela. Izboljša rezultate izobraževanja, zlasti za mlade s priseljenskim ozadjem, ter učinkovitost poklicnega izobraževanja. Olajša prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela, vključno z razširjenim izvajanjem usposabljanja na delovnem mestu in vajeništev.

               (3)

               Okrepi prizadevanja za odpravo ovir za vstop in zmanjša regulativno breme z namenom povečanja konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu, kakor je priporočil odbor za produktivnost.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2013, str. 49).

      (4)  UL C 217, 30.7.2013, str. 18.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2016/1110 z dne 28. junija 2016 o spremljanju prisotnosti niklja v krmi (Besedilo velja za EGP)

text:
               8.7.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 183/68

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/1110
   z dne 28. junija 2016
   o spremljanju prisotnosti niklja v krmi
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Nikelj (Ni) je lahko prisoten v krmi tako iz naravnih kot iz antropogenih virov. Poleg tega nekatera posamična krmila vsebujejo kovinski nikelj, saj se uporablja kot katalizator pri njihovi proizvodnji.

               (2)

               Odbor Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za onesnaževala v prehranski verigi (odbor CONTAM) je pripravil znanstveno mnenje o tveganjih za zdravje živali, javno zdravje in okolje zaradi prisotnosti niklja v krmi (1).

               (3)

               Odbor CONTAM je ugotovil, da je kakršen koli negativen učinek niklja na govedo, prašiče, kunce, race, ribe, pse, piščance, konje, ovce, koze in mačke prek krme malo verjeten. V zvezi z oceno tveganja za zdravje ljudi zaradi prisotnosti niklja v živilih živalskega izvora je odbor CONTAM ugotovil, da je lahko tveganje v splošni populaciji ob trenutnih ravneh kronične izpostavljenosti niklju prek samo živil živalskega izvora zaskrbljujoče le za mlado populacijo. Glede akutne prehranske izpostavljenosti je odbor CONTAM ugotovil, da so tudi posamezniki, preobčutljivi na nikelj, lahko izpostavljeni tveganju za ekcematozne kožne reakcije zaradi uživanja živil živalskega izvora. Zato se ne bi smelo podcenjevati prispevka živil živalskega izvora k prehranski izpostavljenosti ljudi niklju, zlasti pri starostnih razredih z visoko prehransko izpostavljenostjo niklju. Vendar na podlagi razpoložljivih podatkov ni bilo mogoče določiti stopnje prenosa iz krme v živila živalskega izvora.

               (4)

               Ugotovljeno je bilo, da so podatki o prisotnosti niklja v krmi, ki jih je Agencija uporabila pri svojem znanstvenem mnenju, izvirali predvsem iz ene države članice in zato niso nujno reprezentativni za prisotnost niklja v krmi v EU.

               (5)

               Zato je pred razmislekom o morebitni določitvi mejnih vrednosti niklja v krmi ali kakršnih koli drugih ukrepov za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varstva zdravja živali in ljudi primerno spremljati prisotnost niklja v krmi po vsej EU –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice bi morale skupaj z aktivnim sodelovanjem nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo spremljati prisotnost niklja v krmi.

               2.

               Za zagotovitev reprezentativnosti vzorcev iz vzorčenega lota bi morale države članice upoštevati postopek vzorčenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (2).

               3.

               Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati analiz redno in najpozneje do 31. oktobra 2017 predložijo agenciji EFSA v obliki za predložitev podatkov v skladu z njenimi navodili o standardnem opisu vzorca (Standard Sample Description – SSD) za živila in krmo (3) ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA glede poročanja.

      V Bruslju, 28. junija 2016

            Za Komisijo

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM agencije EFSA, 2015. Znanstveno mnenje o tveganjih za zdravje živali, javno zdravje in okolje zaradi prisotnosti niklja v krmi. EFSA Journal 2015;13(4):4074, 76 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074. www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (2)  Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 8. oktobra 2010 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Eesti Pank (ECB/2010/16)

text:
               19.10.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 282/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 8. oktobra 2010
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Eesti Pank
   (ECB/2010/16)
   2010/C 282/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Glede na člen 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (1) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Estonije v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (2) se razveljavi s 1. januarjem 2011.

               (3)

               Eesti Pank je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2011 do 2015 izbrala družbo AS Deloitte Audit Eesti –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba AS Deloitte Audit Eesti imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Eesti Pank za poslovna leta od 2011 do 2015.

      V Frankfurtu na Majni, 8. oktobra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

      (2)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.