               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 327 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2016
                  in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem je Estonijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Estonija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Estonijo za leto 2016
                  7
                je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  8
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Estoniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)Estonija je 28. aprila 2016 predložila program za stabilnost za leto 2016, 10. marca 2016 pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  9
               .

               (5)Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2016 vlada načrtuje nominalni primanjkljaj v višini približno 0,5 % BDP v obdobju 2016–2018, nato pa bo sledilo uravnoteženje. V strukturnem smislu Estonija še naprej dosega srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni saldo, v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri približno 10 % BDP v letu 2017 in se zmanjšal na približno 9,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za leto 2017 pa optimističen. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 se pričakuje premik strukturnega salda s presežka v višini 0,6 % BDP v letu 2015 na uravnotežen proračun v letu 2016 in nato na rahel primanjkljaj v višini 0,2 % BDP v letu 2017, kar lahko šteje kot blizu srednjeročnega proračunskega cilja. Nadaljnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda pri srednjeročnem proračunskem cilju. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Estonija je sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje udeležbe na trgu dela, tudi z izvajanjem reforme na področju delovne sposobnosti. Reforma, ki je začela veljati januarja 2016 in se bo v celoti začela izvajati januarja 2017, bo prinesla povečanje skupne ponudbe delovne sile. Izziv bo ponovna poklicna vključitev oseb, ki so bile dalj časa odsotne s trga dela. Uvajajo se novi ukrepi aktivne politike na trgu dela, katerih cilj je osebam, ki jim je reforma na področju delovne sposobnosti namenjena, omogočiti vstop na trg dela in obstanek na njem, sprememb pa je bila deležna tudi shema finančne pomoči.

               (7)Estonija je sprejela ukrepe za izboljšanje spodbud za delo z zmanjšanjem davčne obremenitve dela za vse dohodkovne razrede, tudi za osebe z nizkimi dohodki. To je morda prispevalo k nižji stopnji brezposelnosti in višji stopnji zaposlenosti nizkokvalificiranih delavcev v Estoniji v primerjavi s povprečjem EU. Med ukrepi, ki so bili že sprejeti, je predvideno dodatno vračilo davka od leta 2017 dalje za osebe z nizkimi dohodki. Vendar pa to povzroča visoke efektivne mejne davčne stopnje, kar lahko pomeni tveganje za nastanek pasti nizkih plač in spodbudo za plačevanje „plač v kuverti“. Učinek teh ukrepov bo znan šele po opravljeni oceni.

               (8)Izvajanje strategije vseživljenjskega učenja 2020, skupaj s programom poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2015–2018, je prispevalo k povečanju udeležbe v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njegove relevantnosti za trg dela. Pričakuje se, da se bo povečal delež udeležencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki opravljajo vajeništvo, skrb pa še naprej povzroča stopnja osipa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

               (9)V predšolski vzgoji in varstvu za starostno skupino od 0 do 3 let še vedno primanjkuje prostih mest, vendar se razmere izboljšujejo, vsako leto pa se ustvarjajo dodatna mesta.

               (10)Estonija ima največjo razliko v plačah med spoloma v EU z 28,3 % v letu 2014. To povzroča tveganje, da potencial žensk ni v celoti izkoriščen. Razlogi za razliko v plačah med spoloma so med drugim poklicna in sektorska segregacija spolov na trgu dela, pomanjkanje preglednosti plač v zasebnem sektorju in daljše prekinitve poklicne poti žensk zaradi družinskih obveznosti. Vlada je napovedala vrsto ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma. Načrtovani ukrepi, ki jih je treba še sprejeti in začeti izvajati, so med drugim boljše zbiranje podatkov, zadolžitev inšpektoratov za delo za spremljanje, kako delodajalci uporabljajo načelo enakega plačila, spodbujanje preglednosti plač, uvedba spodbud za očete, da prevzamejo del starševskega dopusta, in povečanje dostopa do otroškega varstva. Načrt za socialno varstvo za obdobje 2016–2023 vključuje cilje s področja enakosti med spoloma ter prinaša ukrepe za odpravljanje segregacije spolov na trgu dela in boj proti stereotipom. V načrtu so ukrepi za lajšanje bremena skrbi za družino in vključevanje oseb, ki skrbijo za družino, na trg dela, s pričakovanimi pozitivnimi učinki na udeleženost žensk na trgu dela.

               (11)V Estoniji dostop do javnih storitev ni zagotovljen v vseh občinah, izziv pa je še vedno lokalno zagotavljanje kakovostnih storitev na področjih, kot so promet, izobraževanje, dolgotrajna oskrba starejših in druge socialne storitve na lokalni ravni. Vlada je marca 2016 parlamentu predložila osnutek zakona o upravni reformi, ki naj bi utrl pot reformi lokalne uprave. Reforma predvideva prostovoljne združitve in združitve na pobudo vlade z namenom nudenja dostopnih in kakovostnih storitev ter zagotovitve učinkovitejšega in bolj usposobljenega upravljanja. Spremenjeni zakon o socialni varnosti določa minimalne zahteve za devet socialnih storitev, vendar je njegovo izvajanje pod vprašajem zaradi pomanjkljivosti pri zagotavljanju storitev občin. Predlagana reforma lokalne uprave še ni bila sprejeta.

               (12)Estonija ima enega najvišjih deležev naložb v BDP v zasebnem in javnem sektorju. Vendar pa še vedno ostajajo nekateri izzivi za nadaljnje izboljšanje naložbenega okolja v državi. Estonija je sprejela ukrepe za izvajanje strategije za raziskave, razvoj in inovacije „Na znanju temelječa Estonija“ in strategije za rast podjetništva, ki skupaj tvorita okvir za pametno specializacijo. Pomanjkanje sinergij med strategijama lahko ovira zasebna vlaganja v raziskave, razvoj in inovacije, zlasti, ker so naložbe v raziskave in tehnologijo podjetij upadle na 0,6 % BDP v letu 2014 in Estonija najverjetneje ne bo dosegla cilja 3 % BDP za raziskave, razvoj in inovacije do leta 2020. Število podjetij, ki sodelujejo z raziskovalnimi institucijami, je omejeno, posledica česar je nizka stopnja patentnih prijav. Obenem se zdi, da se je celotna struktura estonskega izvoza proizvedenega blaga v zadnjih letih preusmerila v blago nižje vrednosti. Pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja lahko pomeni oviro za večjo investicijsko aktivnost v sektorjih visoke tehnologije.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (14)Svet je na podlagi te ocene preučil program za stabilnost in meni, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1. Zagotovi razpoložljivost in dostopnost visokokakovostnih javnih storitev, zlasti socialnih storitev, na lokalni ravni, med drugim s sprejetjem in izvajanjem predlagane reforme lokalne uprave. Sprejme in izvede ukrepe za zmanjšanje razlik v plačah med spoloma, vključno s tistimi, ki so predvideni v načrtu za socialno varnost.

               2. Spodbuja zasebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, tudi s krepitvijo sodelovanja med akademskimi krogi in podjetji.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 327 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 76 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.


             EVROPSKA
             KOMISIJA

                                       Bruselj, 13.5.2015
                                       COM(2015) 276 final

                         Priporočilo

                  PRIPOROČILO SVETA

 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2015

in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2015
 ---pagebreak---                                          Priporočilo

                                 PRIPOROČILO SVETA

             v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2015

           in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2015

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij2, zlasti
člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije3,
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4,
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
        strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
        usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
        katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
        konkurenčnost.
(2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
        ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
        smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane
        smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
        ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

1
       UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
2
       UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
3
       COM(2015) 276.
4
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak--- (3)    Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
       Švedske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu
       Švedske za leto 2014.
(4)    Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti5, ki zaznamuje začetek
       evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
       isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
       opozarjanja6, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je
       treba opraviti poglobljeni pregled.
(5)    Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
       pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
       konsolidacijo javnih financ.
(6)    Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Švedsko za leto 20157.
       V njem je bil ocenjen napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne
       države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate
       poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi
       opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska
       neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in spremljanje. Zlasti ostaja
       zelo visoka in se še vedno povečuje zadolženost gospodinjstev zaradi rastočih cen
       nepremičnin, vztrajno nizkih obrestnih mer, visokih davčnih spodbud in omejene
       ponudbe nepremičnin. Še naprej je treba pozorno spremljati makroekonomska
       gibanja, povezana z zasebnim dolgom.
(7)    Švedska je 23. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015,
       24. aprila 2015 pa še svoj konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila
       ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(8)    Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V
       konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni
       primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 1,4 % BDP v letu 2015, in se v
       letu 2018 izravnal, srednjeročni cilj (strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP) pa naj
       bi bil izpolnjen v celotnem obdobju programa. Pričakuje se, da bo delež javnega
       dolga najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 44,2 % BDP, nato pa naj bi postopno
       upadel in leta 2018 znašal 40,0 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem
       temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Vendar bo treba opredeliti ukrepe za
       podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016. Na podlagi
       pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo
       leta 2015 usklajen s srednjeročnim ciljem v višini –1 % in se leta 2016 zmanjšal na –
       0,9 % BDP. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju
       pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Švedska izpolnjevala
       določbe Pakta za stabilnost in rast.
(9)    Za razliko od številnih drugih držav članic se cene nepremičnin na Švedskem niso
       bistveno spreminjale in od sredine leta 2013 ponovno močno naraščajo. Poglobljeni
       pregled, ki ga je izvedla Komisija, kaže, da se cene nepremičnin na Švedskem zdijo
       višje od njihovih osnovnih vrednosti. Deloma gre razloge pripisati ugodnim
       osnovnim pogojem, kot so višji razpoložljivi dohodek, nizke obrestne mere in dober
       demografski razvoj. Vendar so v poročilu o državi opredeljeni vzroki za naraščanje

5
      COM(2014) 902.
6
      COM(2014) 904.
7
      SWD(2015) 46 final.
 ---pagebreak---         cen nepremičnin, in sicer tako na strani povpraševanja kot ponudbe. Na strani
        povpraševanja so bile še posebej ugodne kreditne spodbude. Poleg tega švedski
        davčni sistem, ki zagotavlja ene največjih davčnih spodbud za lastništvo nepremičnin
        v Uniji, načeloma spodbuja zviševanje cen nepremičnin. Posledično se je zato
        povečala zadolženost gospodinjstev na Švedskem, ki je že velika in se povečuje
        hitreje kot drugod po EU. Čeprav so skupna sredstva gospodinjstev velika in so se
        razpoložljivi dohodki v zadnjih letih povečevali, je sektor gospodinjstev ranljivejši
        kot prej, visoka raven zadolženosti gospodinjstev pa pomeni tveganje za
        makroekonomsko stabilnost. Učinke davčnih spodbud za zadolževanje pri obdavčitvi
        dohodkov fizičnih oseb je treba obravnavati s postopnim omejevanjem davčnih
        olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov
        na nepremičnine. Poleg tega so potrebna prizadevanja za hitrejše odplačevanje
        hipotekarnih kreditov, da se zmanjša rast zadolženosti gospodinjstev.
(10)    Na strani ponudbe povzroča pomanjkanje nepremičnin in prispeva k povečevanju
        cen strukturna neučinkovitost. Te ovire omejujejo mobilnost delovne sile in
        ustvarjajo socialne izzive za ranljive skupine. Ponudbo ovirata neučinkovita uporaba
        obstoječih nepremičnin in strukturno pomanjkanje naložb v nove gradnje. Zlasti je
        treba okrepiti spodbude za občine, da bodo aktivno spodbujale gradbene naložbe in
        obravnavale stanovanjske potrebe ranljivih skupin. Treba je spodbujati konkurenco v
        gradbenem sektorju in zagotoviti popolnoma pregledne postopke javnega naročanja.
        Postopki načrtovanja in pritožbeni postopki so dolgotrajni in zapleteni, zato jih je
        treba racionalizirati. Togost najemniškega trga, ki svoje vloge zmanjševanja pritiskov
        na cene nepremičnin oziroma podpiranja potreb po mobilnost ne opravlja, je
        predvsem posledica visoke stopnje nadzora nad najemninami. Togost najemniškega
        trga bi bilo treba obravnavati s postopno reformo sistema določanja višine najemnin.
        To bi moralo omogočiti bolj raznolike stopnje najemnin, kar bi lahko vodilo do
        učinkovitejše uporabe obstoječih nepremičnin, in več pogodbene svobode med
        posameznimi najemniki in najemodajalci.
(11)    Vlada si prizadeva za izboljšanje šolskih rezultatov, ki po opaznem poslabšanju v
        zadnjem desetletju prispevajo k razmeroma visoki brezposelnosti mladih. Vlada
        sprejema tudi ukrepe za lažji prehod nizko izobraženih mladih in posameznikov s
        priseljenskim poreklom iz izobraževanja na trg dela ter izboljšanje njihovega
        vključevanja na trg dela. Napredek na tem področju bo treba spremljati.
(12)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo švedske
        ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je
        ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po
        priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba
        okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na
        ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
        teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Švedskem,
        ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru
        evropskega semestra so izražena v priporočilu iz točke 1 spodaj.
(13)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Švedske za stabilnost in meni8, da
        Švedska izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.
(14)    Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te
        ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova

8
       V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.
 ---pagebreak---         priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu
        iz točke 1 spodaj –
PRIPOROČA, da Švedska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:
1.      Obravnava povečanje zadolženosti gospodinjstev s prilagoditvijo davčnih spodbud,
        zlasti s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne
        kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine ter s hitrejšim
        odplačevanjem hipotekarnih kreditov. Zmanjša strukturno pomanjkanje ponudbe
        nepremičnin, spodbuja konkurenco v gradbenem sektorju, racionalizira postopke za
        načrtovanje in pritožbene postopke v gradbeništvu ter pregleda sistem določanja
        višine najemnin, da se omogoči bolj tržno naravnana višina najemnin.
V Bruslju,

                                          Za Svet
                                          Predsednik


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 501 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2017in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Belgije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Belgija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Belgijo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Belgija je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Belgijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 2,6 % BDP v letu 2016 na –0,1 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2019. Vendar preračunani strukturni saldo
                  10
                še vedno kaže , da bo imela država v letu 2019 primanjkljaj v višini 0,3 %. Potem ko je dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2014 dosegel najvišjo vrednost pri približno 107 % BDP ter se nato v letih 2015 in 2016 zmanjšal na približno 106 % BDP, naj bi se v skladu s programom za stabilnost do leta 2020 zmanjšal na 99 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje ciljev glede primanjkljaja od leta 2018 naprej, niso bili opredeljeni, kar v skladu z napovedjo Komisije in ob nespremenjeni politiki prispeva k predvidenemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2018.

               (7)Komisija je 22. maja 2017 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2016 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju referenčnega merila glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo po oceni vseh relevantnih dejavnikov ugotovljeno, da bi bilo treba merilo dolga šteti za trenutno izpolnjeno. Hkrati bi bilo treba v letu 2017 sprejeti dodatne fiskalne ukrepe, da bi se v letih 2016 in 2017 skupaj zagotovila splošna skladnost s prilagoditveno potjo za dosego srednjeročnega cilja.

               (8)Program za stabilnost za leto 2017 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev in z varnostjo povezanih ukrepov na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,08 % BDP za izredni pritok beguncev in 0,05 % BDP za varnostne ukrepe. Za leto 2017 je dodatni učinek z varnostjo povezanih ukrepov v primerjavi z letom 2016 trenutno ocenjen na 0,01 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na belgijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi dodatnih stroškov v zvezi z begunci in varnostjo zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili belgijski organi.

               (9)Svet je 12. julija 2016 Belgiji priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini vsaj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje določenega odklona od te zahteve. Vendar v letih 2016 in 2017 skupaj še vedno obstaja tveganje znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja Ta zaključek se ne bi spremenil, tudi če se učinek izrednega pritoka beguncev in varnostnih ukrepov na proračun pri tej zahtevi ne bi upošteval.

               (10)V letu 2018 naj bi se Belgija glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturno uravnoteženega proračunskega položaja. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  11
               , ki v letu 2018 ne presega 1,6 %. To bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini vsaj 0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Po napovedi Belgija v letih 2017 in 2018 na prvi pogled ne bo izpolnjevala pravila glede dolga. Na splošno Svet meni, da bodo od leta 2017 potrebni dodatni ukrepi, da bi Belgija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Belgije. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Belgije.

               (11)V zvezni državi, kot je Belgija, kjer je bil velik del pristojnosti za odhodke prenesen na podnacionalne vlade, je učinkovito usklajevanje proračuna bistvenega pomena. Za izboljšanje notranjega usklajevanja ter prenos Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji („fiskalni pakt“) so zvezna vlada ter regionalne in občinske vlade leta 2013 sklenile sporazum o sodelovanju, da bi opredelile skupne in posamezne večletne fiskalne poti, ki naj bi jih spremljal visoki svet za finance. Vendar v okviru tega procesa ni bil dosežen uradni dogovor o fiskalnih poteh in niso bili vzpostavljeni zadostni zaščitni ukrepi glede nadzorne vloge visokega sveta za finance. To pomanjkanje usklajenosti glede skupnih prizadevanj ovira državo pri približevanju srednjeročnemu cilju iz programa za stabilnost.

               (12)Kljub potencialu za dolgoročno spodbujanje rasti so javne naložbe glede na evropske standarde zelo nizke, zlasti v razmerju do skupnih javnofinančnih odhodkov. Javni kapital je nizek, poslabšala pa se je tudi kakovost javne infrastrukture. Glede na zelo stroge proračunske omejitve na vseh ravneh države je ohranitev zadostnega manevrskega prostora za naložbe odvisna od prestrukturiranja sestave skupnih javnofinančnih odhodkov, in sicer s povečanjem učinkovitosti javnih služb in politik ter omejitvijo hitrega povišanja za nekatere odhodkovne postavke.

               (13)Belgija je zelo napredovala pri reformi sistema določanja plač. Sprememba zakona o pogajanjih o plačah iz leta 1996 je namenjena zaščiti povečanja stroškovne konkurenčnosti, doseženega z nedavnimi prizadevanji za upočasnitev rasti plač. Bolj konzervativne osnovne projekcije in vključene predhodne prilagoditve izračuna plačne norme pomenijo, da reformirani okvir prispeva k izboljšanju stroškovne konkurenčnosti Belgije glede na ključne trgovinske partnerje v euroobmočju. Poleg tega reforma zagotavlja več jamstev, da bodo vladni ukrepi za znižanje neplačnih stroškov dela dejansko koristili stroškovni konkurenčnosti, in razširja vlogo vlade pri preprečevanju negativnih trendov na področju stroškovne konkurenčnosti zaradi pretirane inflacije. Okvir za kolektivna pogajanja določa, da socialni partnerji, zastopani v osrednjem svetu za gospodarstvo, pozorno spremljajo trende na področju plač in produktivnosti ter druge dejavnike stroškovne in nestroškovne konkurenčnosti. Glede na to, da je praksa usklajevanja razvoja plač z inflacijo v številnih sektorjih še vedno pogosta, in glede na vedno večjo inflacijsko vrzel med Belgijo in njenimi sosedami se bodo spremembe stroškov dela na enoto še naprej pozorno spremljale v okviru evropskega semestra.

               (14)Pri delovanju trga dela je bil dosežen določen napredek. Višja upokojitvena starost in dodatne omejitve glede predčasnega upokojevanja spodbujajo starejše, da ostanejo v delovnem razmerju ali se vrnejo na delovno mesto. Postopno zmanjšanje davčnega primeža je prispevalo k povišanju stopnje zaposlenosti. Število novih delovnih mest se je vztrajno povečevalo, in sicer na podlagi gospodarske rasti in večje stroškovne konkurenčnosti. To odraža tudi zmanjšanje davčne obremenitve dela in upočasnitev rasti plač, zaradi česar se je izboljšala konkurenčnost belgijskih družb v smislu stroškov dela. Kljub temu še vedno obstajajo številne strukturne pomanjkljivosti. Stopnja prehoda iz brezposelnosti ali neaktivnosti v zaposlitev je nizka, na skupno stopnjo zaposlenosti pa še vedno negativno vplivajo slabi rezultati posameznih skupin. Te vključujejo nizko usposobljene osebe, mlade, starejše delavce in osebe z migrantskim ozadjem, kot so delavci, rojeni zunaj EU, ali migranti druge generacije. Za osebe z migrantskim ozadjem, tudi ob upoštevanju drugih značilnosti posameznikov, so rezultati na področju zaposlovanja med najslabšimi v EU. Zlasti za osebe, rojene zunaj EU, je vrzel v zaposlenosti največja v EU, saj je njihova stopnja zaposlenosti v starostni skupini od 20 do 64 let v letu 2016 znašala 49,1 % v primerjavi z 70,2 % za osebe, rojene v EU, medtem ko je bila za ženske, rojene zunaj EU, še nižja (39,1 %). V letu 2015 je delež ljudi, ki jim grozi revščina in socialna izključenost, znašal 50,7 % za osebe, rojene zunaj EU, za osebe, rojene v EU, pa 17 %. Te znatne razlike v zaposlenosti med posameznimi skupinami prebivalstva še naprej povzročajo kronično premajhno izkoriščenost delovne sile. Čeprav so trenutne regionalne reforme shem spodbud za zaposlovanje namenjene racionalizaciji in prilagoditvi sistema, bi bilo treba redno spremljati stroškovno učinkovitost sprejetih političnih odločitev. Nekatere značilnosti politik za ciljne skupine bi lahko namreč imele nepričakovane in premestitvene učinke. Za učinkovitost ciljno usmerjenih politik sta pomembna tudi usklajevanje in komunikacija med različnimi ravnmi politik in na posameznih ravneh. Davki, vključno s prispevki za socialno varnost za nižje plače ter odvzemom socialnih prejemkov in nadomestil ob vstopu na trg dela ali povečanju števila delovnih ur, lahko povzročijo neaktivnost in ustvarijo pasti nizkih plač.

               (15)Določen napredek je bil dosežen pri reformah izobraževanja in usposabljanja za izboljšanje enakosti, ključnih kompetenc in kakovosti izobraževanja. Vendar se je kljub povprečno dobrim rezultatom na mednarodni ravni delež najuspešnejših med 15-letnimi dijaki zmanjšal, delež dijakov s slabimi rezultati pa povečal. Poleg tega so razlike v izobraževanju, povezane s socialno-ekonomskim ozadjem, nad povprečjem EU in OECD. Razlika v uspešnosti glede na migrantsko ozadje je prav tako velika, pri čemer je druga generacija tudi ob upoštevanju socialno-ekonomskega ozadja le nekoliko uspešnejša od prve. Zato bo odpravljanje razlik v izobraževanju zahtevalo širok odziv politike, ki presega izobraževalni sistem. Izziv v zvezi z enakostjo bo še večji zaradi močne rasti števila učencev, zlasti tistih z migrantskim ozadjem (njihov delež se je povečal s 15,1 % v letu 2012 na 17,7 % v letu 2015). Poleg tega se Belgija sooča s pomanjkanjem usposobljenih učiteljev. Glavni razlogi so težave pri privabljanju najustreznejših študentov in kandidatov za poklic, visoka stopnja izstopa učiteljev začetnikov in nerazpoložljivost deleža učiteljev za poučevanje. Poleg tega je začetno usposabljanje učiteljev v Belgiji razmeroma kratko, in sicer trenutno traja tri leta. Reforme izobraževanja in usposabljanja so ključnega pomena za izboljšanje udeležbe nizko usposobljenih mladih na trgu dela in podpiranje prehoda na gospodarstvo, ki temelji na znanju.

               (16)Nestroškovno razsežnost konkurenčnosti je še vedno treba izboljšati. V zvezi s tem so bistvene večja produktivnost in širše naložbe v dejavnosti, ki temeljijo na znanju, zlasti za sprejemanje digitalnih tehnologij. Čeprav je javni raziskovalni sistem zelo kakovosten, bi bilo za boljše rezultate na področju inovacij potrebno večje širjenje znanja v manj produktivnih sektorjih. Vse zvezne enote priznavajo to potrebo, pri čemer so v zadnjih letih sprejele različne strategije in ukrepe za spodbujanje inovacij. Vendar bi bilo za pospešitev tega razvoja mogoče storiti več za izboljšanje okvirnih pogojev za inovacije. Poleg tega se zdi, da bi bilo mogoče povečati učinkovitost in uspešnost javne podpore za raziskave in inovacije v Belgiji, zlasti pri ocenjevanju možnih učinkov izrivanja in nadaljnji poenostavitvi celotnega sistema.

               (17)Omejen napredek je bil dosežen pri odpravi omejitev za poslovanje in ustanavljanje v maloprodajnem sektorju. Po reformi, s katero so bile pristojnosti za ustanavljanje v maloprodajnem sektorju prenesene na regije, so bili sprejeti novi regionalni zakoni, ki so poenostavili upravni postopek za izdajo dovoljenja. Vendar si je nekatere določbe mogoče razlagati zelo različno, kar lahko privede do neupravičenih ovir za vstop na trg. Maloprodajne cene so še naprej višje kot v sosednjih državah članicah, pri čemer presegajo raven, ki bi jo bilo mogoče pojasniti z višjimi stroški dela. Potrebna bi bila celovita strategija za reševanje teh vprašanj, da bi se zagotovilo, da imajo lahko potrošniki koristi od konkurenčnega trga in nižjih cen.

               (18)Visoka stopnja regulacije v mrežnih dejavnostih in nekaterih poklicnih storitvah omejuje konkurenco v Belgiji, zlasti za nepremičninske posrednike, arhitekte in računovodje. Ovire poleg drugih zahtev vključujejo omejitve glede delničarstva in pravne oblike podjetij za arhitekte, pravila o nezdružljivosti, ki prepovedujejo istočasno izvajanje katere koli druge gospodarske dejavnosti za vse vrste računovodskih poklicev, omejitve dostopa nepremičninskih posrednikov do poklica ter omejitve glede pravic delničarjev in glasovalnih pravic. Zmanjšanje takih ovir bi lahko ustvarilo intenzivnejšo konkurenco, kar bi omogočilo dostop do trga več podjetjem in prineslo koristi za potrošnike v smislu nižjih cen. Evropska komisija je januarja 2017 predstavila sveženj ukrepov za odpravo ovir na trgu storitev
                  12
               . Ta sveženj vključuje različna priporočila Belgiji za reforme za obravnavanje teh izzivov.

               (19)Ena od največjih naložbenih vrzeli je v prometnem omrežju. Problem prometnih zastojev ob prometnih konicah postaja vse večji, kar zmanjšuje privlačnost države za tuje vlagatelje ter pomeni velike gospodarske in okoljske stroške. Poleg tega Belgija predvidoma ne bo izpolnila cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in ima resne težave z onesnaženostjo zraka. Najnujnejša izziva sta nadgradnja osnovne železniške in cestne prometne infrastrukture ter vzpostavitev povezav med glavnimi gospodarskimi središči. Hkrati je pomembno zmanjšati zastoje ob prometnih konicah z izboljšanjem storitev javnega prevoza, optimizacijo upravljanja prometa ter odpravo izkrivljanj trga in negativnih davčnih spodbud, kot je ugodna obravnava za službene avtomobile. Dodaten izziv je povezan z ustreznostjo domače proizvodnje energije in zanesljivosti oskrbe na splošno. Nenačrtovane začasne prekinitve delovanja več jedrskih objektov so vzbujale skrb glede uravnoteženja povpraševanja in ponudbe električne energije, stalno spreminjanje časovnice za postopno dokončno zaprtje jedrskih objektov pa še naprej ustvarja ozračje, ki ni spodbudno za dolgoročne investicijske odločitve. Čeprav so se kratkoročna tveganja za oskrbo zmanjšala, zlasti s povečanjem strateške rezerve, in čeprav je bil dosežen določen napredek pri izboljšanju medsebojnih povezav, so potrebe po naložbah še vedno znatne. Za razvoj upravljanja povpraševanja so poleg nadaljnje okrepitve medsebojnih povezav potrebna tudi pametna omrežja. Glede na to, da projekti v energetskem sektorju zahtevajo veliko časa za izvedbo, in glede na velike potrebe po nadomestnih zmogljivostih v naslednjem desetletju bo potrebno hitro ukrepanje, zlasti v obliki ustreznega pravnega okvira, ki med drugim spodbuja tudi razvoj prilagodljivih zmogljivosti (tj. proizvodnje, skladiščenja in upravljanja povpraševanja).

               (20)Belgija je dosegla določen napredek pri reformi davčnega sistema, zlasti s preusmeritvijo davkov z dela na druge davčne osnove, kar bo postopoma zmanjšalo davčni primež stroškov dela. Davki na delo, vključno s prispevki za socialno varnost, se bodo v obdobju 2016–2020 postopoma znižali. Učinki tekoče davčne reforme postajajo vidni. Kljub temu davčni sistem ostaja zapleten, saj prihaja do erozije davčnih osnov zaradi posebnih oprostitev, olajšav in znižanih stopenj. Nekatere med njimi povzročajo izgube prihodkov, gospodarska izkrivljanja in veliko upravno breme. Zdi se, da preusmeritev davkov ni nevtralna s proračunskega vidika, saj je bilo zmanjšanje davčne obremenitve dela le delno izravnano s povišanjem drugih davkov, zlasti davkov na potrošnjo. Davčni sistem bi bilo mogoče še precej izboljšati z nadaljnjo razširitvijo davčne osnove, kar bi omogočilo nižje zakonsko določene davčne stopnje in manj izkrivljanj. Obstaja tudi znaten potencial za „zeleno“ preusmeritev davkov, ki med drugim izhaja iz ugodne davčne obravnave službenih vozil in kartic za nakup goriva, ki ovirajo nadaljnji napredek pri preprečevanju prometnih zastojev, onesnaževanja in emisij toplogrednih plinov. Vlada predvideva spremembe sistema službenih avtomobilov, vendar bodo okoljske koristi te reforme verjetno omejene.

               (21)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (22)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  13
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Belgija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Belgije. Se dogovori o izvršljivi razporeditvi fiskalnih ciljev na vseh ravneh države in zagotovi neodvisno spremljanje javnih financ. Odpravi izkrivljajoče davčne odhodke. Izboljša sestavo javnofinančnih odhodkov, da bi omogočila infrastrukturne naložbe, med drugim tudi v prometno infrastrukturo.

               2.Zagotovi, da imajo najbolj prikrajšane skupine, vključno z osebami z migrantskim ozadjem, enak dostop do kakovostnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja in trga dela.

               3.Spodbuja naložbe v dejavnosti, ki temeljijo na znanju, zlasti z ukrepi za okrepitev sprejemanja digitalnih tehnologij, in širjenje inovacij. Poveča konkurenco na trgih poklicnih storitev in v maloprodajnem sektorju ter okrepi tržne mehanizme v mrežnih dejavnostih.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 501 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 67 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (11)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final in COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 256 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Nemčije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Nemčije za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Nemčijo za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in spremljanje. Tveganja so se povečala zaradi še vedno nezadostnih zasebnih in javnih naložb, kar zavira rast in prispeva k zelo visokemu presežku tekočega računa, ki ga je še naprej treba pozorno spremljati. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na nemško gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širše na ekonomsko in monetarno unijo.

               (7)Nemčija je 28. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 16. aprila 2015 pa še svoj program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Nemčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede višine dolga. Vlada v svojem programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje ohranitev proračunskega presežka. Srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo izpolnjen v celotnem obdobju programa. Delež javnega dolga v BDP naj bi postopno upadal in leta 2019 dosegel 61,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije in ki ga ni potrdil neodvisni organ, uporablja previdne predpostavke o rasti. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pričakuje, da bo strukturni saldo višji od srednjeročnega cilja. Bruto dolg naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven glede višine dolga. To ustvarja fiskalni prostor za spodbujanje naložb. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Zvezna vlada je povečala odhodke za izobraževanje in raziskave, vendar je delež javne porabe za izobraževanje kot odstotek BDP še vedno pod povprečjem EU, skupna poraba za izobraževanje in raziskave pa morda ne bo dosegla nacionalnega cilja v višini 10 % BDP do konca leta 2015. Nemčija namerava do leta 2018 povečevati javne naložbe, vključno z dodatnima zneskoma v višini 10 milijard EUR za infrastrukturo in 5 milijard EUR za podporo naložbam finančno šibkih občin. Vendar se ti pozitivni ukrepi ne zdijo zadostni za reševanje splošnega zaostanka pri naložbah. Izkoriščanje fiskalnega manevrskega prostora bi Nemčiji omogočilo vlaganje v potencial gospodarstva za prihodnjo rast in odpravo zaostanka pri javnih naložbah, ki je zlasti opazen pri infrastrukturi in na ravni občin. Nemčija ni dosegla nobenega napredka pri izboljšanju učinkovitosti davčnega sistema. Na splošno se zdijo možnosti za preusmeritev davkov na rasti prijaznejše vire prihodkov premalo izkoriščene. Prihodki iz periodičnih davkov na premoženje so še vedno razmeroma nizki (0,5 % BDP v letu 2012 v primerjavi z 1,5 % v EU-28), vrednotenje nepremičnin pa je zastarelo, saj izhaja iz tržnih vrednosti iz leta 1963/1964 v zveznih deželah nekdanje Zahodne Nemčije in iz leta 1935 v zveznih deželah nekdanje Vzhodne Nemčije. Čeprav je bila reforma občinskega nepremičninskega davka (Grundsteuer) del koalicijskega sporazuma in napovedana v nacionalnem programu reform za leti 2014 in 2015, niso bili doslej sprejeti nobeni konkretni ukrepi. Namesto osredotočanja na bolj ali manj izkrivljajoče periodične davke na premoženje se je nadaljeval trend povečevanja davkov na prenos nepremičnin. Lokalni obrtni davek (Gewerbesteuer) ni bil pregledan. Zaradi vključitve nepridobitnih elementov v davčno osnovo prihaja do neučinkovitosti. Upravna obremenitev v zvezi z obdavčitvijo za podjetja in stroški pobiranja davkov so v Nemčiji še vedno primerjalno visoki, elektronsko oddajanje davčnih napovedi za dohodnino in davek od dohodkov pravnih oseb pa se uporablja manj kot v povprečju v EU. Tekoči pregled fiskalnih razmerij med federacijo, zveznimi deželami in občinami je priložnost za okrepitev okvira za vzdržne fiskalne politike, vključno z zagotavljanjem ustreznih javnih naložb na vseh ravneh države. Pregled je tudi priložnost za izboljšanje razdelitve pristojnosti za prihodke in odhodke ter učinkovitosti sistema horizontalne fiskalne izravnave in davčne uprave.

               (10)Za povečanje spodbud za poznejše upokojevanje niso bili sprejeti nobeni ukrepi, čeprav se zdi to nujno potrebno glede na pričakovan velik upad nemškega delovno sposobnega prebivalstva in možno srednjeročno pomanjkanje kvalificiranih delavcev. Davčni primež za delavce, ki zaslužijo med 50 % in 67 % povprečne plače, je ostal od leta 2001 v veliki meri nespremenjen in je še vedno med najvišjimi v EU. Nedavne reforme sistemov socialnega zavarovanja bodo verjetno povzročile dodatno zvišanje prispevnih stopenj in še povečale davčni primež. To bi lahko imelo negativne posledice za udeležbo na trgu dela in razpoložljivi dohodek. Učinek zaviralnih fiskalnih dejavnikov trenutno blaži nizka inflacija. Vendar bi lahko ob dinamični rasti plač in nekoliko višjih stopnjah inflacije v prihodnjih letih zaviralni fiskalni dejavniki povzročili znatna nediskrecijska povečanja davkov. Ta bi lahko nato vplivala tudi na razpoložljivi dohodek. Pri izboljšanju stopnje izobrazbe prikrajšanih oseb je bil dosežen omejen napredek. Pri mladih iz priseljenskih družin je dvakrat bolj verjetno, da bodo prezgodaj opustili šolanje. Negativne fiskalne spodbude bodo verjetno pomemben dejavnik pri odvračanju prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu od tega, da bi se zaposlili ali delali več ur. To prispeva k nizkemu deležu žensk, zaposlenih s polnim delovnim časom, in enemu najnižjih števil delovnih ur, ki jih v povprečju opravijo ženske v EU. Izvzetje malega dela iz dohodnine in v številnih primerih iz vseh prispevkov zaposlenih za socialno varnost prav tako odvrača delavce, da bi sprejeli zaposlitve z dohodki nad 450 EUR na mesec, kolikor znaša prag za mala dela.

               (11)Ukrepi politike za spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, zlasti v sektorju poklicnih storitev, so bili omejeni. Stopnje rasti produktivnosti dela na področju poklicnih storitev so v Nemčiji že več kot desetletje negativne ali blizu nič. Nemčija je tudi med državami članicami EU, kjer je zakonodaja najmanj spodbudna za konkurenco v sektorju poklicnih storitev. Omejitve vključujejo zahteve glede poklicnih kvalifikacij, pravne oblike in strukture lastništva. Pri slednjih se v nekaterih zveznih deželah izvajajo omejene spremembe, vendar še vedno ni širšega pregleda takšnih omejitev. Nemčija sodeluje v vseevropskem medsebojnem ocenjevanju, določenem v direktivi o spremembi direktive o poklicnih kvalifikacijah, vendar ni sprejela še nobenih ukrepov na podlagi rezultatov tega ocenjevanja. Konkurenčne razmere na nemških železniških trgih se od lani niso bistveno izboljšale. Zlasti v segmentu železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje zahtevno konkurenčno okolje odvrača nove udeležence, da bi vstopili na trg. Uporabnine za dostop do tirov za potniški prevoz na dolge razdalje so med najvišjimi v EU. Tržni delež novih udeležencev na trgu potniškega prevoza na dolge razdalje je manjši od 1 % in še upada.

               (12)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Nemčije za stabilnost in meni
                  10
               , da Nemčija izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (14)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 v nadaljevanju.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Nemčija bi morala zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Dodatno poveča javne naložbe v infrastrukturo, izobraževanje in raziskave, tudi z uporabo fiskalnega prostora, ki ga ima na voljo. Za spodbujanje zasebnih naložb sprejme ukrepe za izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema, zlasti s pregledom lokalnega obrtnega davka in obdavčitve pravnih oseb ter s posodobitvijo davčne uprave. Uporabi tekoči pregled za izboljšanje strukture fiskalnih razmerij med federacijo, zveznimi deželami in občinami, zlasti z namenom zagotavljanja ustreznih javnih naložb na vseh ravneh države.

               2.Poveča spodbude za poznejše upokojevanje. Sprejme ukrepe za zmanjšanje visoke obdavčitve dela in prispevkov za socialno varnost, zlasti za delavce z nizkimi dohodki, ter obravnava učinek zaviralnih fiskalnih dejavnikov. Pregleda davčno obravnavo malega dela za olajšanje prehajanja v druge oblike zaposlitev.

               3.Sprejme ambicioznejše ukrepe za spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju, zlasti v sektorju poklicnih storitev, z odpravo neutemeljenih omejitev, kot so pravna oblika, zahteve glede lastniške strukture in fiksne tarife. V ta namen dokonča tekoči nacionalni pregled teh ovir in nato sprejme ustrezne ukrepe. Odstrani preostale konkurenčne ovire na železniških trgih, predvsem v segmentu železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 256.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8801 final.

                     (6)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 25 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 21.10.2015
            COM(2015) 601 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 v povezavi s členoma 121(2) in 136 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Medtem ko je treba izboljšati usklajevanje in nadzorovanje gibanja konkurenčnosti v Uniji, je med nedavno krizo postalo jasno, da so lahko države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), še zlasti izpostavljene možnosti nastanka in nenadne odprave makroekonomskih neravnotežij, ki lahko vplivajo na druge države članice euroobmočja. Poleg tega potrebujejo tudi primerne mehanizme prilagajanja na pretrese v posameznih državah, saj fleksibilni nominalni devizni tečaji niso na voljo. Dinamika konkurenčnosti je pomembna za nastanek in odpravo makroekonomskih neravnotežij (npr. trgovinski primanjkljaj in primanjkljaj tekočega računa, stanje domačih in zunanjih obveznosti) ter učinkovito prilagajanje na asimetrične šoke. Poslabšanje konkurenčnosti je lahko tudi vzrok za zmanjšanje potencialne rasti, zaradi česar je težje vrniti visoke dolgove. Usklajevanje politik, ki vplivajo na dinamiko konkurenčnosti, bi pomagalo zagotoviti, da je gibanje konkurenčnosti skladno s ciljem nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije. To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja, vendar se tudi druge države članice spodbuja k vzpostavitvi podobnih organov.

               (2)Evropski semester, zlasti postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 in Uredbo (EU) št. 1174/2011, določa okvir za celostno usklajevanje in nadzorovanje ekonomskih politik. Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju napredka s strukturnimi reformami na področju konkurenčnosti, je treba te obstoječe mehanizme podpreti z večjo nacionalno odgovornostjo za reformne programe. V ta namen je treba združiti neodvisno strokovno znanje na nacionalni ravni ter okrepiti dialog o politiki med Unijo in državami članicami euroobmočja.

               (3)Vzpostavitev nacionalnih odborov za konkurenco, odgovornih za spremljanje uspešnosti in politik na področju konkurenčnosti, bi morala prispevati k večji odgovornosti za potrebne politike in reforme na nacionalni ravni ter k izboljšanju temeljnega znanja za usklajevanje ekonomskih politik v Uniji na področju konkurenčnosti. Ti odbori bi morali ocenjevati gibanje konkurenčnosti in politike, pa tudi zagotavljati svetovanje glede politike za izvajanje reform, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in ustaljenih praks.

               (4)Področje delovanja odborov za konkurenčnost bi moralo zajemati široko pojmovanje konkurenčnosti. V okvir pristojnosti teh odborov bi morala soditi dinamika plač, pa tudi dejavniki, ki niso povezani s plačo, nosilci produktivnosti ter dinamični vidiki, povezani z vlaganjem, inovacijami in privlačnostjo gospodarstva za podjetja.

               (5)Odborom za konkurenčnost bi bilo treba zagotoviti zmogljivosti za opravljanje visoko kakovostne ekonomske analize kot osnove za njihovo svetovalno vlogo.

               (6)Odbori za konkurenčnost bi morali biti neodvisni od ministrstev ali javnih organov, ki obravnavajo vprašanja, povezana s konkurenčnostjo. Poleg tega bi morali biti odbori za konkurenčnost nepristranski, tj. ne bi smeli izražati samo ali predvsem stališč določenih skupin deležnikov. Cilj teh zahtev glede neodvisnosti in nepristranskosti je zagotoviti, da svetovalna vloga odborov ustrezno odraža strokovno presojo, pripravljeno v splošnem interesu.

               (7)Značilnosti odborov za konkurenčnost bi morale biti skladne s členom 152 Pogodbe ter bi morale upoštevati nacionalne prakse in institucionalne ureditve oblikovanja plač. V skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah njihovo delovanje ne bi smelo vplivati na pravico delavcev in delodajalcev ali njihovih organizacij do pogajanja in sklepanja kolektivnih pogodb na ustreznih ravneh ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakoni in praksami.

               (8)Da se spodbudi doseganje ciljev na ravni euroobmočja kot celote in upošteva prispevke iz sistema odborov za konkurenčnost pri usklajevanju ekonomskih politik v Uniji, bi morala dejavnosti odborov za konkurenčnost usklajevati Komisija.

               (9)Odbori za konkurenčnost bi morali zbrati in objaviti svoje analize in svetovalna mnenja v letnem poročilu. Da se pri delu odborov zagotovi upoštevanje ciljev euroobmočja in Unije, bi morala za pripravo teh poročil ter v okviru misij za ugotavljanje dejstev v državah članicah potekati posvetovanja med Komisijo in odbori. Komisija bo poročila uporabila pri svoji analizi v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               (10)Zaradi lažjega usklajevanja na nadnacionalni ravni bi moral v vsaki državi članici obstajati en prepoznaven odbor za konkurenčnost. Vendar se lahko odbori za konkurenčnost za ustrezno opravljanje svojih dejavnosti opirajo na različne ločene obstoječe organe, pod pogojem, da ti izpolnjujejo prej navedena skupna načela.

               (11)Spremljanje in izvrševanje priporočil za posamezne države bi se moralo še naprej opravljati na ravni Unije v okviru evropskega semestra in uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               I. Cilji in področje uporabe

               1.Cilj tega priporočila je vzpostavitev nacionalnih odborov za konkurenčnost za spremljanje uspešnosti in politik na področju konkurenčnosti, s čimer prispevajo k spodbujanju trajnostne ekonomske konvergence, ter povečanje odgovornosti za potrebne reforme na nacionalni ravni.

               2.To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja. Tudi druge države članice se spodbuja, da vzpostavijo podobne organe.

               II. Vzpostavitev odborov za konkurenčnost

               3.Vsaka država članica bi morala imeti odbor za konkurenčnost, ki opravlja naslednje naloge:

               (a)
                     spremlja gibanje konkurenčnosti v zadevni državi članici, pri čemer upošteva dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev v primerjavi s svetovnimi konkurenti (med drugim stroški dela), kot tudi dolgoročne dejavnike, na primer produktivnost in inovacijsko zmogljivost, ki niso pomembni samo za relativno uspešnost gospodarstva, ampak tudi za njegov potencial rasti in sposobnost privabljanja naložb, podjetij in človeškega kapitala;

               (b)
                     zagotavlja ustrezne informacije, ki so uporabne pri postopkih določanja plač na nacionalni ravni;

               (c)
                     v zadevni državi članici spremlja politike, povezane s konkurenčnostjo, in med drugim prispeva k naknadni oceni politik; ter

               (d)
                     ocenjuje izzive politike na področju konkurenčnosti in pripravlja svetovalna mnenja glede te politike. Svetovalna mnenja odborov za konkurenčnost bi morala upoštevati širšo razsežnost euroobmočja in Unije. Odbori bi morali med drugim zagotavljati svetovalna mnenja o izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih Svet naslovi na zadevno državo članico v okviru evropskega semestra.

               4.Vsaka država članica bi morala določiti en odbor za konkurenčnost, ki bi mu lahko nato podporo zagotavljali različni obstoječi organi.

               5.Odbori za konkurenčnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Svoje analize in svetovalna mnenja bi morali objaviti v letnem poročilu. Vzdrževati bi morali stike s Komisijo in odbori za konkurenčnost drugih držav članic, in sicer z namenom usklajevanja stališč.

               III. Značilnosti odborov za konkurenčnost

               6.Odbori za konkurenčnost bi morali biti strukturno samostojni ali funkcionalno neodvisni od vseh javnih organov, ki obravnavajo vprašanja, povezana s konkurenčnostjo (zlasti ministrstva, uprave, javni inštituti in javne agencije). Zanje bi se morale uporabljati nacionalne pravne določbe, ki zagotavljajo visoko stopnjo funkcionalne neodvisnosti in odgovornosti ter vključujejo:

               (a)statutarno ureditev, ki izhaja iz nacionalnih zakonov ali drugih zavezujočih predpisov;

               (b)prepoved sprejemanja navodil s strani javnih organov, ki obravnavajo vprašanja, povezana s konkurenčnostjo, ali drugih javnih ali zasebnih organov;

               (c)
                     možnost pravočasnega javnega komuniciranja;

               (d)postopke za imenovanje članov na podlagi izkušenj in kvalifikacij;

               (e)zadostne vire in ustrezen dostop do informacij za izvajanje njihovega mandata.

               7.Odbori za konkurenčnost bi se morali posvetovati z ustreznimi deležniki (npr. nacionalni akterji ali skupine akterjev, vključno s socialnimi partnerji, ki redno sodelujejo pri gospodarskem in socialnem dialogu v državah članicah), vendar ne bi smeli izražati samo ali predvsem stališč in interesov določene skupine deležnikov.

               8.Odbori za konkurenčnost bi morali imeti možnost izvajanja visokokakovostnih ekonomskih in statističnih analiz, vključno z upoštevanjem standardov akademske skupnosti.

               IV. Povezanost z evropskim semestrom

               9.Komisija bi morala spodbujati usklajevanje med nacionalnimi odbori za konkurenčnost in z njimi izmenjavati mnenja, zlasti zaradi zagotavljanja upoštevanja ciljev euroobmočja in Unije pri delu odborov. Predvideti bi bilo treba stike pred izdelavo njihovih letnih poročil in v okviru misij za ugotavljanje dejstev v državah članicah.

               10.Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, se bo uporabilo pri analizi, ki jo države članice in Komisija opravijo v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               V. Odgovornost in preglednost

               11.Praviloma bi morale biti analize teh odborov javne.

               VI. Končne določbe

               12.Države članice so pozvane, da načela iz tega priporočila uveljavijo do [6 mesecev po datumu sprejetja tega priporočila].

               13.Komisija je pozvana, da na podlagi ustreznih informacij držav članic do [12 mesecev po datumu sprejetja tega priporočila] pripravi poročilo o napredku glede izvajanja in primernosti tega priporočila, vključno s tem, ali bi bilo treba sprejeti zavezujoče določbe.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik