               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2015in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Španije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Španije za leto 2015
                  5
                v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2015
                  9
               . V njem je bil ocenjen napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Kljub določenemu izboljšanju pri uravnoteženju tekočega računa je treba zlasti še naprej posvečati posebno pozornost tveganjem, povezanim z visoko zadolženostjo zasebnega in javnega sektorja, ter velikemu negativnemu neto stanju mednarodnih naložb ob zelo visoki stopnji brezposelnosti. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na špansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

               (7)Španija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 4,2 % BDP v letu 2015 in nato postopoma na 2,8 % BDP v letu 2016. Vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj – strukturno uravnotežen proračunski položaj – dosežen v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost pri 98,8 % v letu 2015 in se nato postopoma zmanjšal na 93,2 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2015 verjeten in za obdobje po tem letu ugoden. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2015 je za leto 2015 napovedan primanjkljaj v višini 4,5 % BDP, za leto 2016 pa primanjkljaj v višini 3,5 % BDP. Zato je prisotno tveganje, da cilji glede nominalnega primanjkljaja za leti 2015 in 2016 ne bodo doseženi. Poleg tega se pričakuje, da bo napovedani fiskalni napor Španije v obdobju 2013–2016 nižji od priporočene ravni, v letih 2015 in 2016 pa bodo potrebni nadaljnji strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Španija je nekoliko napredovala pri odpravi zapadlih komercialnih plačil v javnem sektorju. V letu 2014 je nekoliko napredovala tudi pri oblikovanju predlogov za racionalizacijo na področju zdravstva, izobraževanja in socialne porabe na regionalni ravni, vendar pa predlogi niso bili dokončno sprejeti. Ne glede na to pa v parlamentu trenutno potekajo razprave o zakonodajnem osnutku za uvedbo pravila glede regionalne porabe v farmaciji in zdravstvu.

               (9)Izvajanje preventivnih, popravljalnih in izvedbenih ukrepov iz sistemskega zakona o stabilnosti proračuna in finančni vzdržnosti napreduje počasi. Stroškovna učinkovitost v sektorju zdravstvenega varstva se izboljšuje, vendar pa je še vedno ključnega pomena, da se ohrani nadzor nad rastjo farmacevtskih odhodkov, pri čemer bi bilo treba zlasti spremljati farmacevtske odhodke v bolnišnicah. Primanjkljaj v elektroenergetskem sistemu je bil v letu 2014 učinkovito odpravljen, prav tako pa se rešuje problematika insolventnih cestninskih avtocest, s čimer se zmanjšujejo državni stroški. Vendar pa Španija ni vzpostavila sistema za neodvisno ocenjevanje prihodnjih velikih infrastrukturnih projektov.

               (10)Dosežen je bil določen napredek na področju obdavčevanja, in sicer z uvedbo celovite davčne reforme za preprostejši davčni sistem, ki bo bolj ugoden za rast in ustvarjanje novih delovnih mest. Z 20. novembrom 2014 je bila sprejeta davčna reforma, ki je začela veljati januarja 2015, zajema pa dohodnino in davek od dohodkov pravnih oseb. Določen napredek je bil prav tako dosežen v boju proti davčnim utajam, vendar pa ni bil zabeležen noben napredek na področju okoljskih davkov. Prestrukturiranje španskega bančnega sektorja, zlasti bank, ki so prejele državno pomoč, dobro napreduje.  Hkrati so nedavni ukrepi za spodbujanje dostopa do nebančnega financiranja vsaj nekoliko  izboljšali dostop podjetij do financiranja, zlasti ob upoštevanju velike odvisnosti španskih podjetij od bančnih posojil. Celovito izvajanje teh reform je ključnega pomena, da se spodbudi prerazporejanje virov in zagotovi podpora prilagoditvam v teku. Soočiti se je treba tudi z nerazrešenimi težavami, ki jih dosedanje reforme niso obravnavale. Dosežen je bil določen napredek pri odpravi preostalih ozkih grl v sistemu za obravnavo insolventnosti gospodarskih družb, 27. februarja 2015 pa je bila sprejeta kraljeva uredba-zakon, ki ureja insolventnost fizičnih oseb. Vendar pa bi bilo treba nadalje izboljšati upravno in sodno zmogljivost za obravnavo primerov insolventnosti.

               (11)Velika dolgotrajna brezposelnost in segmentacija trga dela še naprej ovirata rast produktivnosti in slabo vplivata na delovne pogoje v Španiji. Socialni partnerji razpravljajo o celovitem panožnem dogovoru za obdobje 2015–2017. Ob upoštevanju navedenega in zelo visoke stopnje brezposelnosti bo morda potrebno, da bodo plače v nekaterih sektorjih in družbah sprva rasle počasneje od produktivnosti, da se ustvarijo delovna mesta in poveča konkurenčnost. S tem bi se poudarila pomembnost tega, da se s pogajanji v okviru sektorjev in gospodarskih družb oblikuje načelo, po katerem bi se morale plače gibati v skladu s panožnimi razlikami v produktivnosti. Kljub regulativnim reformam se je delež zaposlenih po pogodbah za določen čas v letu 2014 ponovno začel povečevati in je presegel 24 %, pri čemer je šlo zlasti za mlade ljudi in nizkokvalificirane delavce. Poleg tega uvedba novih vrst pogodb in pobude za spodbujanje delodajalcev, naj zaposlujejo za nedoločen čas, predstavljajo potencial, za katerega se zdi, da še ni bil v celoti izkoriščen.  Španski organi so oznanili, da bo do maja 2016 pripravljena ocena subvencij, ki so bile dane na voljo delodajalcem za zaposlovanje novega osebja. Zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje in agencij, ki so zunanji izvajalci tovrstnih storitev, je ključnega pomena za zagotovitev učinkovitosti in ustrezne usmerjenosti aktivnih politik trga dela in politik aktiviranja, vključno z učinkovitim prekvalificiranjem, da se ljudem omogoči prehod v sektorje, kjer se ustvarja več delovnih mest. Španija je dosegla omejen napredek pri pospeševanju modernizacije javnih zavodov za zaposlovanje in obravnavi regionalnih razlik.

               (12)Brezposelnost mladih v Španiji ostaja zelo visoka (več kot 53 %), stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pa je ena najvišjih v EU. Španija izvaja nove sheme izobraževanja, ki so bile uvedene z Zakonom št. 8/2013 o kakovosti izobraževanja in so zasnovane z namenom povečanja kakovosti primarnega in sekundarnega izobraževanja. Omejen napredek je bil dosežen pri povečevanju ustreznosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela, ukrepi za izboljšano sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in delodajalci pa zaostajajo za načrtom. Načrti za podaljšanje sheme dvojnega poklicnega usposabljanja v letu 2015 obstajajo, vendar pa so še vedno prisotne znatne razlike pri izvajanju tovrstnega usposabljanja v različnih regijah. Ustanovljen je bil poseben odbor, da se pregleda ustreznost programov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela.

               (13)Španija je dosegla omejen napredek pri izboljševanju učinkovitosti svojega sistema socialne zaščite. Uvedla je nov program aktivacije za dolgotrajno brezposelne, ki vključuje dohodkovno podporo in pomoč pri iskanju dela. Vendar sta omejeno usklajevanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami ter nezdružljivost različnih shem minimalnega dohodka zmanjšali učinkovitost programov socialne pomoči. Španija je kljub soočanju z visokimi stopnjami revščine, zlasti v gospodinjstvih z nizkimi dohodki in otroki, dosegla omejen napredek pri boljši ciljni usmerjenosti shem za družinsko podporo in varstvo.

               (14)Strukturne reforme morajo vključevati odpravo ovir, ki podjetjem preprečujejo rast, pomoč malim in srednjim podjetjem pri širjenju njihovih trgov ter spodbujanju inovacij, spodbujanje izvozne zmogljivosti in ustvarjanja novih delovnih mest ter pomoč podjetjem za večjo konkurenčnost, in sicer tudi na notranjih trgih, ter izboljšanje splošne produktivnosti. Španija je začela pregledovati razloge za visok delež malih in mikro podjetij v svojem gospodarstvu. Preučitev razlogov, zakaj so podjetja ostala mala, bo vladi omogočila, da odpravi regulativne ovire, ki podjetjem preprečujejo rast. Čeprav je bil dosežen določen napredek pri izvajanju Zakona št. 20/2013 o enotnosti trga, so na ravni regionalne vlade še vedno prisotni zaostanki. Zakona o izdaji okoljevarstvenih dovoljenj vse regije še niso začele izvajati. V zvezi s sprejetjem reforme poklicnih storitev in poklicnih združenj ni bil dosežen noben napredek. Potencial Španije za rast je še naprej omejen zaradi strukturnih slabosti njenega raziskovalnega in inovacijskega sistema. Zato je še vedno ključnega pomena, da se opredelijo novi viri financiranja, zagotovi uspešna in učinkovita uporaba virov, ustanovi nova raziskovalna agencija in spodbujajo ukrepi za poslovno okolje, ki bi bilo bolj prijazno do inovacij.

               (15)V zvezi z železniškim omrežjem je bil dosežen določen napredek, pri čemer so bili sprejeti ukrepi za zagotovitev učinkovite konkurence na področju storitev tovornega in potniškega železniškega prometa. Svet ministrov je 4. julija 2014 sprejel kraljevo uredbo-zakon št. 8/2014 o ustanovitvi sklada za izboljšanje dostopnosti pristanišč po kopnem.

               (16)Španija je dosegla napredek pri izvajanju priporočil odbora za reformo javne uprave na vseh ravneh države. Vendar pa so bili učinki reforme v smislu večje učinkovitosti in javnofinančnih prihrankov doslej opazni predvsem na nacionalni ravni. Pomembni ukrepi so bili sprejeti za izboljšanje preglednosti upravnih odločitev, vendar pri krepitvi nadzornih sistemov, zlasti pri javnem naročanju na regionalni in lokalni ravni, napredek ni bil dosežen. Ukrepi za krepitev nadzornih pooblastil na področju javnega naročanja in urbanističnega načrtovanja niso bili sprejeti. Dosežen je bil omejen napredek v zvezi s sprejetjem pravosodnih reform, namenjenih izboljšanju učinkovitosti pravosodnega sistema: osnutka zakona o sodnem postopku in zakona o pravdnem postopku, ki vključujeta nekatere reforme, sta bila parlamentu predložena 27. februarja 2015; osnutka zakona o pravni pomoči in zakona o pristojnosti v nepravdnih zadevah sta v parlamentarnem postopku. Dosežen je bil določen napredek pri izvajanju sprejetih reform, vključno z Oficina Judicial, reformo za uvedbo digitalizacije pravosodja in izboljšanje interoperabilnosti regionalnih sistemov za elektronsko vodenje zadev. Prizadevanja na tem področju se morajo nadaljevati.

               (17)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo španske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (18)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Španije za stabilnost, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (19)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (20)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Španija bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

               PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Zagotovi  trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, in sicer s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov v letih 2015 in 2016 ter z uporabo izrednih prihodkov za pospeševanje zmanjševanja primanjkljaja in dolga. Krepi preglednost in odgovornost regionalnih javnih financ. Izboljša stroškovno učinkovitost sektorja zdravstvenega varstva in racionalizira odhodke bolnišnic za farmacevtske izdelke.

               2.Dokonča reformo sektorja hranilnic, in sicer tudi z uporabo zakonodajnih ukrepov, ter prestrukturiranje in privatizacijo hranilnic v državni lasti.

               3.Spodbuja usklajevanje plač s produktivnostjo, ki naj poteka v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso ob upoštevanju različnih spretnosti in znanj ter pogojev na lokalnem trgu dela ter tudi razlik v gospodarski uspešnosti po posameznih regijah, sektorjih in podjetjih. Sprejme ukrepe za večjo kakovost in učinkovitost pomoči in svetovanja pri iskanju zaposlitve, tudi v okviru prizadevanj za zmanjšanje brezposelnosti mladih. Racionalizira sheme minimalnega dohodka in sheme za družinsko podporo ter spodbuja regionalno mobilnost.

               4.Odpravi ovire, ki podjetjem preprečujejo rast, vključno s predpisi, ki veljajo za podjetja glede na njihovo velikost; sprejme načrtovano reformo o poklicnih storitvah; pospeši izvajanje zakona o enotnosti trga.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8804 final.

                     (6)
                  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 334 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Latvije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  6
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Latvija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Latvijo
                  7
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel Svet 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Latvija je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Latvija je v svojem programu za stabilnost za leto 2016 zahtevala začasni odklon v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti za reformo zdravstvenega sektorja, ki trenutno poteka in temelji na zdravstveni strategiji za obdobje 2014–2020. Podrobnosti reforme so povzete v programu za stabilnost. Cilj je do leta 2020 povečati javno financiranje za zdravstveni sektor na 4 % BDP v primerjavi s 3 % BDP leta 2015. V celoti izpeljana reforma naj bi po ocenah povečala zaposlenost za 0,6 % in raven BDP za 2,2 % do leta 2023, kar bo imelo dolgoročno pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Po ocenah je pozitiven učinek na rast in dolgoročno vzdržnost javnih financ verjeten.  Latvijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za zahtevan začasni odklon v letu 2017, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra. Vendar je znesek dovoljenega začasnega odklona pogojen s spoštovanjem minimalne referenčne vrednosti (tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP).  Zato je Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 nakazala prostor za dodani začasni odklon v višini 1,0 % BDP v letu 2017.

               (6)Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2016 vlada načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na 0,5 % BDP v letu 2019. Načrtovana prilagoditvena pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja –  primanjkljaja v višini 1 % BDP v strukturnem smislu  – upošteva zahtevane odklone, povezane s sistemsko pokojninsko reformo v letih 2017 in 2018 ter večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju v obdobju 2017–2019. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dvignil na 40 %, preden bo leta 2018 upadel na 38 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 splošna ocena kaže tveganje manjšega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letih 2016 in 2017 skupaj. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Latvija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016.

               (7)Ponudbo delovne sile omejuje upadanje delovno sposobnega prebivalstva, rast plač pa prehiteva rast produktivnosti, kar ogroža stroškovno konkurenčnost. Tako so ukrepi za povečanje zaposljivosti in izboljšanje človeškega kapitala nujni za izboljšanje konkurenčnosti.

               (8)Latvijo ogroža revščina, stopnja socialne izključenosti pa je med najvišjimi v EU. V teku so priprave na uvedbo minimalnega dohodka, vendar je njegova uvedba negotova, prav tako se zaradi fiskalnih stroškov ne uporablja univerzalno. Poleg tega se ustreznost socialne pomoči od leta 2009 ni izboljšala, kar preprečuje učinkovito odpravo revščine.  Reforma minimalnega dohodka naj bi po pričakovanjih zmanjšala trenutno razdrobljenost socialne pomoči in spodbudila zaposlovanje.

               (9)Aktivacijski ukrepi še vedno ne pokrivajo dovolj ljudi, zlasti to velja za dolgotrajno brezposelne.   To v povezavi s slabim zdravstvom in nezadostnimi socialnimi storitvami ovira učinkovito ponovno vključevanje na trg dela. Boljše prevzemanje aktivacijskih ukrepov bi spodbudilo zaposlovanje.

               (10)Zaradi nizkega javnega financiranja zdravstvene oskrbe, inherentnih strukturnih pomanjkljivosti, visokih neposrednih plačil in podoptimalne stroškovne učinkovitosti večina prebivalstva nima potrebne zdravstvene oskrbe. Medtem ko je država dala prednost dostopu do zdravstvenega varstva za nujne primere, finančne omejitve omejujejo opravljanje storitev na splošno.

               (11)Latvija je sicer napredovala pri reformi visokošolskega sistema, s tem ko je zagotovila spodbude, ki nagrajujejo kakovost, in vzpostavila neodvisen sistem akreditacije, vendar mora še vedno izboljšati poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti z reformo učnih načrtov in vzpostavitvijo regulativnega okvira za programe vajeništva, da bi izboljšala njihovo kakovost in razpoložljivost. Socialni partnerji lahko sodelujejo pri razvoju programov vajeništva, kot je določeno v zakonu o poklicnem izobraževanju.

               (12)Vprašanja na področju inovacij, pomanjkljivosti v poslovnem okolju in zmanjševanje delovne sile zadržujejo investicije. Slabe spodbude za inovacije in razdrobljena raziskovalna baza ovirajo Latvijo pri hitrem in učinkovitem prehodu na dejavnosti z večjo dodano vrednostjo in intenzivno uporabo znanja. Slaba zaščita vlagateljev v postopkih zaradi insolventnosti skupaj z neučinkovitostjo javne uprave dodatno preprečuje investicije.

               (13)Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje trenutne razdrobljenosti javne raziskovalne baze, izboljšanje kakovosti raziskav in povečanje sposobnosti poslovnega sektorja za inovacije. Kljub napredku ostajajo investicije države in podjetij v raziskave in inovacije v primerjavi s povprečjem EU zelo nizke. Nadaljevati je treba s konsolidacijo raziskovalne baze, skupaj s povečanjem števila raziskovalcev in kakovosti raziskav. Izvedba reform, ki temeljijo na strategiji za pametno specializacijo, v celoti in polna uporaba vseh obstoječih orodij politike bi spodbudili zasebne investicije v inovacije.

               (14)Podjetja dojemajo ureditev za primere insolventnosti kot oviro za investicije, saj so stopnje izterjave sredstev zelo nizke, poleg tega pa se delo stečajnih upraviteljev le malo nadzoruje.

               (15)Latvija je izvedla več uspešnih pobud, da bi izboljšala učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema. Vendar je ureditev za preprečevanje navzkrižja interesov za javne uradnike kljub celovitosti kompleksna in toga ter daje prednost formalni skladnosti pred vsebino posameznega primera. Poleg tega so notranji spori oslabili urad za preprečevanje korupcije, ga destabilizirali in omajali zaupanje javnosti v njegovo delo, prav tako se je zmanjšala tudi pripravljenost urada, da daje prednost odmevnim primerom.

               (16)Splošna neučinkovitost javne uprave, v veliki meri zaradi hitre menjave osebja, zamud pri izvajanju reforme javnih služb in slabega projektnega upravljanja, ne vodi do ugodnega okolja za investicije. Plače v javnem sektorju niso ustrezno povezane z odgovornostmi.

               (17)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (18)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Latvija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da je odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje, povezano s sistemsko pokojninsko reformo in večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju. Zmanjša visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki, tako da izkoristi rasti prijazni davčni premik k okoljskemu davku in davku na premoženje ter izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti.

               2.Izboljša ustreznost prejemkov socialne pomoči in pospeši ukrepe, ki prejemnikom pomagajo pri iskanju in zadrževanju dela, vključno z večjim kritjem aktivacijskih ukrepov. Pospeši reformo učnih načrtov za poklicno izobraževanje, s sodelovanjem socialnih partnerjev vzpostavi regulatorni okvir za programe vajeništva ter poveča njihovo ponudbo. Izboljša dostopnost, kakovost in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema.

               3.Nadaljuje s konsolidacijo raziskovalnih ustanov in zagotovi spodbude za zasebne investicije v inovacije.  Okrepi ureditev za preprečevanje navzkrižij interesov in vzpostavi skupni pravni okvir za vse javne uslužbence. Poveča odgovornost in javni nadzor stečajnih upraviteljev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 329 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Španija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Španijo
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  9
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visoka zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, zaradi visoke brezposelnosti še vedno predstavljata šibko točko. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na špansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo. Kljub izboljšanju salda tekočega računa naj po napovedih neto zunanje obveznosti ne bi dosegle preudarnih ravni v kratkoročnem obdobju. Razdolževanje zasebnega sektorja je v teku, pri čemer ga delno podpirajo ugodni pogoji za rast, vendar so potrebe po razdolževanju velike, prav tako ostaja javni dolg visok. Španija je sprejela ukrepe v finančnem sektorju, kot tudi v okvirih, ki urejajo insolventnost podjetij in fizičnih oseb, vendar so potrebni dodatni ukrepi na področju inovacij in spretnosti ter v zvezi s skladnostjo s Paktom za stabilnost in rast.

               (3)Španija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 30. aprila 2016 pa je predložila program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.
                  10
               .

               (5)Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v svojem programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje v letu 2016 doseči ciljni nominalni primanjkljaj 3,6 % BDP, v letu 2017 pa 2,9 % BDP. Po načrtu naj bi čezmerni primanjkljaj torej odpravila eno leto pozneje, kot trenutno priporoča Svet, saj v letih 2014 in 2015 ni dosegla ciljev glede fiskalnega napora in nominalnega primanjkljaja. Da bi dosegla te cilje, mora uvesti stalno varčevanje v višini 0,4 % BDP na osrednji in regionalni ravni države, kar je najavila kot odgovor na samostojno priporočilo Komisije z dne 9. marca 2016. Po načrtu naj bi primanjkljaj zatem upadal, dokler leta 2019 ne bi dosegel 1,6 % BDP. Vendar Španija po načrtu srednjeročnega cilja uravnoteženega proračunskega položaja v strukturnem smislu ne bo dosegla v časovnem obdobju programa za stabilnost. Zlasti naj bi se po napovedih preračunani strukturni saldo v letih 2016 in 2017 izboljšal le delno, in sicer na približno –2,5 % BDP, ter naj bi nato počasi upadal na –2,75 % BDP leta 2019. Delež javnega dolga v BDP se je v letu 2015 le malce znižal na 99,2 % BDP. Po pričakovanju naj bi v letih 2016 in 2017 rahlo upadel, v naslednjih dveh letih pa naj bi upadanje postalo odločnejše in leta 2019 naj bi delež javnega dolga v BDP znašal 96 %, takrat naj bi primarni saldo zabeležil presežek. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2016 in 2017 verjeten, za poznejše obdobje pa nekoliko optimističen;  potrdila ga je tudi španska neodvisna fiskalna institucija AIReF. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 napoveduje primanjkljaj v višini 3,9 % BDP v letu 2016 in 3,1 % BDP v letu 2017, kar je nad nominalnimi cilji iz programa za stabilnost. Španija tako ne bo odpravila čezmernega primanjkljaja do leta 2016, kot ji je priporočil Svet. Tveganja, ki ogrožajo cilje glede primanjkljaja iz programa, večinoma izhajajo iz negotovosti, ki obkrožajo izvajanje varčevalnih ukrepov iz marca/aprila 2016. Ker naj bi se po napovedih strukturni primanjkljaj v obeh letih nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato so za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (6)V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Španija kot odgovor na priporočila Sveta iz člena 126(7) PDEU: Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je potrebno sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (7)Od leta 2012 je Španija krepila svoj fiskalni okvir, da bi med drugim preprečila odklone in zagotovila skladnost vseh ravni sektorja države z zastavljenimi cilji glede primanjkljaja, dolga in odhodkov. Poleg tega je Španija sredi leta 2015 odobrila pravilo za (prostovoljno) uporabo na regionalni ravni, da bi omejila rast odhodkov za zdravstveno varstvo in farmacevtske izdelke, novembra 2015 pa je bil podpisan sporazum med vlado in farmacevtsko industrijo, ki bi pomagal racionalizirati porabo za farmacevtske izdelke. Kljub temu je v letu 2015 večina regij, kot tudi sektor socialnega varstva, precej zaostajalo za zastavljenimi domačimi fiskalnimi cilji. Podsektorji sektorja država tako na centralni, regionalni kot lokalni ravni niso upoštevali pravila glede odhodkov iz zakona o stabilnosti, tako da se je rast odhodkov za farmacevtske izdelke v bolnišnicah še dodatno povečala, tudi če se ne upošteva učinek novih zdravljenj hepatitisa C.

               (8)Na področju javnih naročil ima Španija kakovostno zakonodajo, prav tako ima na voljo učinkovite postopke za pregled. Država si prizadeva za racionalizacijo javnih naročil, zlasti prek skupnih mehanizmov za javno naročanje. Vendar so med upravami še vedno razlike pri izvajanju javnih naročil, nezadostni nadzorni mehanizmi pa ovirajo pravilno izvajanje pravil javnega naročanja. Število domnevnih kršitev zakonodaje EU na področju javnih naročil, prijavljenih Komisiji v zadnjih letih, je razmeroma visoko. Poleg tega je špansko računsko sodišče poudarilo nekatere slabosti, kot so pogosta uporaba postopka s pogajanji brez objave, ponavljajoče se spremembe naročil, drobitev naročil v več manjših naročil ter nezadostna natančnost in jasnost razpisne dokumentacije ter upravnih odločitev.

               (9)Španija je dosegla precejšen napredek pri prestrukturiranju finančnega sektorja. Sprejela je zakon o reševanju bank, da bi okrepila njihovo upravljanje in zmanjšala nadzorne deleže bančnih skladov. Izvajanje načrtov za prestrukturiranje bank, ki so prejele državo pomoč, dobro napreduje. Banka Španije je dopolnila obstoječi računovodski režim za kreditne institucije in je sprejela nov okvir za SAREB, špansko podjetje za upravljanje s premoženjem. Nov okvir bo omogočil SAREB ustrezno obravnavanje ovir in pomagal prilagoditi njegove politike razdolževanja verodostojnim tržnim predpostavkam.

               (10)Reforme trga dela v zadnjih letih so omogočile, da se zaposlovanje bolje odziva na rast, ponovno pa se ustvarjajo nova delovna mesta, k čemur pripomoreta tudi večja fleksibilnost in zmerna rast plač. Kolektivni pogodbe podpirajo ta trend, tudi zaradi panožnega dogovora, podpisanega junija 2015. Nedavno povečanje splošne zaposlenosti večinoma sloni na začasnih pogodbah, čeprav se počasi povečuje število novo podpisanih pogodb za nedoločen čas. Vendar so spobude za novo zaposlovanje za nedoločen čas omejene, delež zaposlenih za določen čas pa ostaja med najvišjimi v EU, pri čemer imajo zaposleni za določen čas zelo malo možnosti, da bi se jim pogodbe spremenile v pogodbe za nedoločen čas. Kratko trajanje pogodb za določen čas omejuje spobude za vlaganje v človeški kapital, kar ovira rast produktivnosti. Kljub naglemu upadanju brezposelnost ostaja visoka, zlasti med mladimi, prav tako pa narašča njeno povprečno trajanje. Vztrajno visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti pomeni, da tveganja brezposelnosti postanejo trajna, kar negativno vpliva na delovne in družbene pogoje. Skoraj 60 % dolgotrajno brezposelnih je nizko izobraženih, zaradi česar bi morale ustrezne aktivne in pasivne politike trga dela in politike usposabljanja obravnavati prevladujoča neskladja spretnosti in preprečiti upadanje spretnosti v tej skupini. Interakcija z delodajalci med pripravo programov usposabljanja je še vedno šibka.

               (11)Učinkovitost aktivnih ukrepov trga dela in aktivacijskih ukrepov je močno odvisna od sposobnosti zavodov za zaposlovanje, da upravičencem ponudijo posamezniku prilagojeno pomoč. Izvajanje nedavnih reform aktivnih politik trga dela napreduje počasi, sposobnost državnih zavodov za zaposlovanje, da nudijo učinkovito, posamezniku prilagojeno svetovanje in pomoč pri iskanju zaposlitve, pa je še vedno omejena. Sodelovanje med regionalnimi državnimi zavodi za zaposlovanje in zasebnimi agencijami za posredovanje zaposlitev ostaja omejeno. Poleg tega se sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami razlikuje med posameznimi regijami, kar ovira zagotavljanje usklajene pomoči za tiste, ki so bolj oddaljeni od trga dela, zlasti za upravičence z minimalnim dohodkom. Med regijami obstajajo precejšnje razlike glede shem dohodkovne podpore, na primer glede ureditve izplačevanja, zahtev za upravičenost, kritja in primernosti, medtem ko težave pri prenosu socialnih transferjev ovirajo zaposlitveno mobilnost med regijami. Poleg tega so informacije o prehodu iz shem minimalnega dohodka na zaposlitev dokaj omejene. Španija trenutno pripravlja pregled nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore po državi, v katerem je zajela tako nacionalne kot regionalne ravni. Medtem ko je država sicer uvedla nekatere ukrepe, ostaja učinkovitost družinskih prejemkov in stanovanjskih dodatkov pri zmanjševanju revščine omejena, pomanjkanje ustreznih in cenovno dostopnih otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe pa zlasti ženske odvrača od iskanja zaposlitve.

               (12)Vse hitrejše spremembe v sektorski sestavi zaposlenosti, katerim je Španija priča od leta 2008, spremljajo tudi vse večja neskladja glede spretnosti. Na splošno slabe spretnosti ovirajo prehod na dejavnosti z višjo dodano vrednostjo ter zavirajo rast produktivnosti. Kljub temu, da veliko ljudi pridobi terciarno izobrazbo, ponudba spretnosti ni dovolj usklajena s potrebami trga dela, poleg tega so stopnje zaposljivosti diplomantov, ki so nedavno pridobili terciarno izobrazbo, med najnižjimi v Evropi, pri čemer velik delež delovnih mest, ki jih ti diplomanti zasedajo, ne zahteva univerzitetne izobrazbe. Poleg tega ostaja sodelovanje med univerzami in podjetji šibko, kljub rahlemu izboljšanju v preteklih petih letih, h kateremu so delno pripomogle pobude za povečanje zastopanosti podjetij v upravnih odborih univerz. Slaba mobilnost akademikov, togost upravnega sistema univerz in administrativne ovire, s katerimi se srečujejo uradi za prenos rezultatov raziskav (Oficinas de transferencia de resultados de investigación), skupaj tvorijo ovire za tesnejše sodelovanje.

               (13)Politika na področju raziskav in inovacij se v Španiji sooča s številnimi izzivi. Interakcija med javnimi in zasebnimi raziskavami je slaba. Intenzivnost raziskav in razvoja v Španiji (poraba za raziskave in razvoj glede na BDP) in inovativnost še vedno upadata, k čemur prispevajo tudi razmeroma nizko število inovativnih podjetij in omejene spodbude za sodelovanje med javnimi raziskavami in podjetji. Španija je pri večini kazalnikov poslovne inovativnosti pod povprečjem. Zlasti je pomembna vrzel pri porabi za intenzivnost raziskav in razvoja v primerjavi z EU kot celoto, saj se nanaša na naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj (0,6 % v Španiji v primerjavi s 1,3 % v EU kot celoti). V Španiji se tvegani kapital še vedno redko uporablja, zlasti v zagonski fazi. Slabo usklajevanje politik za raziskave in inovacije v Španiji je privedlo do regionalne razdrobljenosti organov in programov za spodbujanje inovacijskih dejavnosti in sodelovanja med podjetji in znanostjo, kar ustvarja precejšnje izzive za podjetja, zlasti manjša. Slabo sodelovanje podjetij pri inovacijskih dejavnostih lahko kaže na pomanjkanje inovacijam prijaznih okvirnih pogojev in spodbud. Kot je poudaril ERAC (Odbor za evropski raziskovalni prostor) v medsebojnem pregledu španskega sistema za raziskave in inovacije iz leta 2014, najuspešnejše sisteme javnih raziskovalnih ustanov podpirajo višje stopnje vrednotenja in odgovornosti, kot jih je mogoče najti v Španiji. V tem kontekstu dodeljevanje javnih sredstev za dejavnosti raziskav in razvoja univerzam in javnim raziskovalnim ustanovam navadno ne temelji na uspešnosti, kar zmanjšuje spodbude za izboljšanje kakovosti in pomembnosti znanstvenih rezultatov.

               (14)Dejstvo, da so španska podjetja v povprečju majhna, pomaga razložiti trajno nizko produktivnost gospodarstva. Trdna rast v povezavi z izboljšavami človeškega kapitala, inovacijami, tehnologijo, dostopom do financiranja in učinkovitim pravosodnim sistemom  bi lahko spodbudla skupno produktivnost. V letu 2015 so se poslovne investicije okrepile, k čemur so pripomogli dinamično povpraševanje, nizki stroški posojil in tekoča sanacija bilanc podjetniškega sektorja in gospodinjstev. Španija je sprejela različne ukrepe, da bi olajšala poslovno rast. Na primer, nedavni zakon o financiranju podjetij naj bi olajšal dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Poleg tega je sedaj obvezna predhodna ocena potencialnega učinka nove zakonodaje na MSP. Vendar je postopek za ustanovitev podjetja in začetek nekaterih gospodarskih dejavnosti še vedno razmeroma dolg, prav tako je za to potrebno veliko število dovoljenj.

               (15)V Španiji obstajajo tudi precejšnje razlike v regulatornih praksah med regijami, vključno v zvezi s pridobivanem licenc za podjetja, kar lahko ovira možnost podjetij za rast. Zakon o enotnosti trga si prizadeva za zmanjšanje ovir za dostop do in opravljanje gospodarskih dejavnosti po španskih regijah ter za izboljšanje ureditve. Lahko bi pomembno vplival na odpravo ovir za naložbe ter olajšal pridobitev dovoljenj za poslovanje, delovanje podjetij in njihovo rast. Vendar ga regionalne vlade v tretjem letu veljavnosti le počasi izvajajo. Podobno so tudi koristi reforme maloprodajnega sektorja iz leta 2014 odvisne od tega, ali bodo regionalne vlade sprejele potrebne izvedbene akte. Poleg tega bi odprava ovir za dostop do sektorja poklicnih storitev verjetno izboljšala produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo storitve tega sektorja. Razen prenosa direktive o storitvah v špansko zakonodajo država ni pokazala nikakršnega napredka pri horizontalni reformi regulativnega okvira za  regulirane poklice in poklicne dejavnosti, razen na področju certifikacije projektov s strani strokovnega odbora. Reforma, načrtovana v zaporednih nacionalnih reformnih programih, ni bila sprejeta. Namen te reforme je opredeliti poklice, ki zahtevajo registracijo v poklicni organizaciji, povečati preglednost in odgovornost poklicnih združenj, odpreti neupravičeno rezervirane dejavnosti in zaščititi enotnost trga pri dostopu do in opravljanju poklicnih storitev v Španiji.

               (16)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (18)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               (1)Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, tako da s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter z uporabo izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga zmanjša primanjkljaj sektorja država na 3,7 % BDP v letu 2016 in na 2,5 % BDP v letu 2017 . To je v skladu z izboljšanjem strukturnega salda za 0,25 % BDP v letu 2016 in 0,5 % BDP v letu 2017. Na vseh ravneh sektorja država uvede orodja, določena v zakonu o fiskalnem okviru. Izboljša nadzorne mehanizme za javna naročila in koordiniranje politik javnih naročil na vseh ravneh sektorja država.

               (2)Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje vključevanja na trg dela, tako da se osredotoči na posamezniku prilagojeno podporo in okrepi učinkovitost usposabljanj. Izboljša zmogljivosti regionalnih zavodov za zaposlovanje in okrepi njihovo koordiniranje z socialnimi službami. Odpravi vrzeli in razlike v shemah minimalnega dohodka ter izboljša sheme za družinsko podporo, vključno z izboljšanjem dostopa do kakovostnih otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe.

               (3)Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje pomembnosti terciarne izobrazbe na trgu dela, vključno z zagotavljanjem spodbud za sodelovanje med univerzami, podjetji in raziskavami. Poveča financiranje javnih raziskovalnih ustanov in univerz na podlagi uspešnosti ter spodbuja investicije zasebnega sektorja v raziskave in inovacije.

               (4)Pospeši izvajanje zakona o enotnosti trga na regionalni ravni. Poskrbi, da avtonomne regije izvedejo reformne ukrepe, sprejete za maloprodajni sektor. Sprejme načrtovano reformo na področju poklicnih storitev in združenj.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Na Cipru je do 31. marca 2016 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2013/463/EU
                  5
               . V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  6
                je bil zato med trajanjem navedenega programa Ciper izvzet iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa je Ciper zdaj v celoti ponovno vključen v okvir evropskega semestra.

               (2)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  7
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  8
               , v katerem je navedla, da bodo razmere na Cipru ocenjene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  9
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (3)Poročilo o državi za Ciper
                  10
                za leto 2016 je bilo objavljeno 7. aprila 2016. V njem so ocenjene gospodarske in socialne razmere na Cipru in izzivi, s katerimi se sooča po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev 31. marca 2016, ter napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 7. aprila 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda.
                  11
                Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil.

               (4)Ciper je 28. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016, 13. maja 2016, po izteku roka, pa program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  12
               .

               (6)[Za Ciper po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga.] Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi bil srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 dosežen. Vendar ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje za določen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Po napovedih naj bi se strukturni saldo Cipra poslabšal bolj, kot dovoljujejo prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Ciper ne bo izpolnil določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v letu 2017.

               (7)Ciper je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedel pomembne fiskalno-strukturne reforme. Nekatere dele sekundarne zakonodaje v zvezi s postopki za pripravo proračuna, zahtevami za proračunske prilagoditve med letom in odgovornostmi uradnikov za nadzor nad obveznostmi je treba še sprejeti. Za javni sektor je še vedno značilna neučinkovitost. Javna uprava je predvsem zaznamovana z eno najvišjih plačnih mas (v odstotku BDP) v euroobmočju, medtem ko so kazalniki učinkovitosti še vedno povprečni in jih je mogoče povezati s pomanjkanjem mobilnosti in spodbud za uspešnost. Za javne službe, ki jih zagotavlja država (telekomunikacije, energetika), so značilne visoke cene in so še vedno razmeroma zaščitene pred konkurenco. Ciper se je v okviru programa zavezal, da bo sprejel zavezujoč mehanizem za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev, da bi zagotovil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Predlog zakona je bil pripravljen in predložen predstavniškemu domu, vendar še ni sprejet. V okviru programa so bili za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja predlagani horizontalna reforma javne uprave, načrt reforme lokalne uprave in nov zakon o upravljanju podjetij v državni lasti, vendar še niso bili sprejeti.

               (8)Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih predpisov in pravil Sodišča. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg.

               (9)Ciper se tudi sooča s ključnimi izzivi v zvezi z delovanjem pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem, kar ovira delovanje okvira za prisilno izvršbo in insolventnost ter slabša poslovno okolje na splošno. Če ne bo izvedena reforma zakona o pravdnem postopku, bodo obdelava in uveljavljanje sodnih odločb ter zmanjšanje zaostankov še vedno počasni.

               (10)V okviru programa je bil dosežen znaten napredek pri prestrukturiranju ciprskega finančnega sistema in obnovitvi zaupanja vanj. Vendar se Ciper še vedno sooča z izzivom ponovne vzpostavitve običajnega posojanja gospodarstvu in zmanjšanja obsega slabih posojil, ki znašajo približno 55 % skupnih posojil gospodinjstvom in nefinančnim družbam. Podjetja so zaradi visoke zadolženosti manj konkurenčna in imajo omejeno sposobnost za naložbe in rast. Prizadevanja bank za prestrukturiranje dolga uspešnih posojilojemalcev še niso prinesla oprijemljivih rezultatov, oblikovanje rezervacij za njihove nedonosne izpostavljenosti pa ostaja razmeroma skromno. Slabosti pri izvrševanju pogodb in disciplini pri odplačevanju dolgov zmanjšujejo zmogljivost za obravnavanje preračunljivih prenehanj odplačevanja posojil in zajezitev oblikovanja slabih posojil. Banke imajo poleg tega kljub uvedbi registra posojil omejen dostop do informacij o dohodku in sredstvih posojilojemalcev.

               (11)Ciper je dosegel velik napredek pri usmerjanju gospodarstva iz recesije, vendar so naložbe še vedno nizke in potencial gospodarstva za rast je šibek.  V okviru programa je Ciper sprejel akcijski načrt za rast, ki je bil namenjen izboljšanju konkurence, povečanju spodbud za inovacije in spodbujanju naložb z oblikovanjem preglednejšega in učinkovitejšega okolja za poslovanje ter poenostavitvijo postopkov za pridobivanje licenc in dovoljenj. Izvajanje načrta privatizacije in krepitev nacionalnih regulativnih organov sta namenjena privabljanju tujih naložb, ki povečujejo produktivnost. Zagonska podjetja in MSP imajo trenutno zelo omejene možnosti dostopa do financiranja zaradi strogih pogojev za bančna posojila in pomanjkanja alternativnih virov financiranja. Dostop do financiranja ovira tudi pomanjkanje usklajevanja pri upravljanju instrumentov EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in programi EU za konkurenčnost.

               (12)Trg dela je začel v letu 2015 okrevati, vendar je brezposelnost še vedno visoka. Zaskrbljujoči sta zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na področjih aktivnih politik zaposlovanja in javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar slednji še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili povpraševanju, zagotovili kakovostno pomoč pri iskanju zaposlitve in vključili neregistrirane brezposelne. Načrti za krepitev upravne zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, med drugim s specializacijo in povečanjem števila svetovalcev, ki neposredno služijo potrebam uporabnikov, zamujajo. Učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja je omejena s pomanjkanjem učinkovitega spremljanja kakovosti tekočih programov.

               (13)Udeleženost mladih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka in zanjo je značilno pomanjkanje sodelovanja delodajalcev pri izobraževanju študentov. Vendar se trenutno izvajajo ukrepi v skladu s strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

               (14)Ciper nima univerzalnega zdravstvenega varstva in zdravstveni sistem ne zagotavlja ustreznega in učinkovitega dostopa do zdravstvenega varstva. Z nizko stopnjo javnega financiranja zdravstva so neizpolnjene potrebe – zaradi stroškov ter neposrednih plačil – bistveno višje kot v drugih državah EU. Učinkovitost pri uporabi virov je mogoče še izboljšati. Med relevantnimi ukrepi, ki pa še niso sprejeti, za izboljšanje ustreznosti in stroškovne učinkovitosti ciprskega zdravstvenega sistema sta večja avtonomija javnih bolnišnic in vzpostavitev nacionalnega zdravstvenega sistema.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform Cipra. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  13
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

               PRIPOROČA, da Ciper v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Do konca leta 2016 sprejme zavezujoč mehanizem za omejitev stopnje rasti sredstev za zaposlene v javnem sektorju. Do konca leta 2016 sprejme horizontalno reformo javne uprave in zakon o upravljanju podjetij v državni lasti ter izvede reformo lokalnih vlad. Do konca leta 2016 sprejme sekundarno zakonodajo za dokončanje novega proračunskega okvira.

               2.Do junija 2017 odpravi ovire za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi ustrezne vire za službo za insolventnost. Zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic. Poveča učinkovitost in zmogljivost sodnega sistema. Reformira zakon o pravdnem postopku.

               3.Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za zagotovitev zmanjšanja slabih posojil in točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Poveča obseg informacij, ki so na voljo upnikom, da bo register posojil v celoti operativen.

               4.Odpravi ovire za naložbe, predvsem z izvajanjem akcijskega načrta za rast, uresničevanjem načrta privatizacije in okrepitvijo nacionalnih regulativnih organov. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja.

               5.Poveča zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje ter zagotavljanje njihovih storitev dolgotrajno brezposelnim; izboljša vključevanje neregistriranih brezposelnih. Sprejme zakonodajo za reformo bolnišnic in nadaljuje z načrtovano uvedbo univerzalnega zdravstvenega varstva.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU z dne 13. septembra 2013 o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa 2013/236/EU (UL L 250, 20.9.2013, str. 40).

                     (6)
                  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2016in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Francija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Francijo
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel Svet 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja Ker sta tako rast kot inflacija nizki, je javni dolg Francije visok in raste, skupaj z vse slabšo konkurenčnostjo. Zlasti je pomembno tveganje škodljivih učinkov na francosko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi prelivanja negativnih učinkov v ekonomsko in monetarno unijo.

               (3)Francija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015. Nominalni primanjkljaj naj bi se še dodatno znižal na 1,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % DBP, naj bi bil dosežen do leta 2018. V skladu s programom za stabilnost naj bi delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost leta 2017, in sicer 96,5 % BDP, nato pa bo padel na 93,3 % BDP v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je večinoma verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni.  V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 3,4 % BDP, kar je v skladu s primanjkljajem, ki ga je priporočil Svet. V letu 2017 naj bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah dosegel 3,2 % BDP, kar ogroža odpravo čezmernega primanjkljaja do določenega roka. Francija po napovedih v letih 2016 in 2017 ne bo dosegla priporočenega fiskalnega napora, saj se njena konsolidacijska strategija zanaša predvsem na izboljšanje cikličnih pogojev in nadaljevanje nizkih obrestnih mer, nad čemer organi nimajo nadzora in torej prinaša tveganje neizpolnjevanja. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Francija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajne odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2017.

               (6)Stopnja javnih izdatkov v Franciji je med najvišjimi v EU in se od leta 2010 še povečuje. Francija je napovedala načrt za zmanjšanje javne porabe med letoma 2015 in 2017 za 50 milijonov EUR na vseh ravneh sektorja država, vendar to morda ne bo zadostovalo za večje zmanjšanje javne porabe. Natančna opredelitev ukrepov, ki podpirajo zmanjšanje porabe, ob hkratni zagotovitvi, da varčevalni ukrepi upoštevajo skoraj ničelno inflacijo, bi pomagala povečati učinkovitost tega načrta.

               (7)Nadaljnje zmanjšanje deleža odhodkov po načrtih ostaja še naprej izziv, saj postopek za določitev večjih področij za morebitne prihranke ni bil učinkovit, rezultati pregledov porabe pa so bili prav tako skromni. V stanovanjskem sektorju Francija porabi skoraj dvakrat več kot primerljive evropske države, pri čemer ni opaziti, da bi dosegala boljše rezultate. Skupni učinek izvajanja načrtovanega zmanjšanja nepovratnih sredstev, ki jih centralna država odobri lokalnim organom, in strožjega nadzora nad odhodki lokalnih uprav, zlasti z zajezitvijo rasti upravnih stroškov lokalnih organov, bi lahko ohranil njihovo zmogljivost za naložbe. Pregledi porabe bi lahko bili ustrezno orodje za določitev takšnih prihrankov. Poleg tega ima nedavna reforma lokalne uprave potencial, da srednjeročno do dolgoročno izboljša učinkovitost sistema.

               (8)Večjih kratkoročnih prihrankov ni mogoče ustvariti brez znatne omejitve porabe za socialno varnost, ki predstavlja več kot polovico javnofinančnih odhodkov. Pokojninski sistem bi se lahko še naprej soočal s primanjkljajem v kratko- do srednjeročnem obdobju, zlasti ob neugodnih makroekonomskih pogojih. Poleg tega bodo pretekle pokojninske reforme zgolj omejile trenutno visoko raven deleža odhodkov za pokojnine po letu 2025. Francija si je za leti 2016 in 2017 zastavila ambiciozen cilj omejiti rast odhodkov za zdravstvo. Te cilje je mogoče dopolniti z dodatnimi prizadevanji za opredelitev srednje- do dolgoročnega povečanja učinkovitosti.

               (9)Država je sprejela ukrepe politike za zmanjšanje stroškov dela in izboljšanje stopenj dobička podjetij z davčno olajšavo v višini 20 milijard EUR za konkurenčnost in zaposlovanje ter z 10 milijardami EUR dodatnih znižanj socialnih prispevkov delodajalcev, načrtovanih v paktu za odgovornost in solidarnost. Zasnova teh ukrepov, ki predstavljajo 1,5 % BDP in prispevajo k zmanjšanju razlike med Francijo in povprečjem euroobmočja v smislu stroškov dela, lahko ovira njihovo učinkovitost. Rezultati načrtovanih vrednotenj teh ukrepov za zmanjšanje stroškov bodo pomagali pri sprejemanju odločitev o prihodnji zasnovi teh shem za zagotovitev, da ti ukrepi učinkovito izpolnjujejo svoje cilje. Pri teh vrednotenjih je zlasti zanimiv učinek na oblikovanje plač in zaposlovanje.

               (10)V trenutnih razmerah visoke brezposelnosti obstajajo tveganja, da stroški dela pri minimalni plači ovirajo zaposlovanje nizkokvalificiranih oseb. Medtem ko je minimalna plača visoka v primerjavi s srednjo plačo, je država z oprostitvijo plačila socialnih prispevkov znižala stroške dela pri minimalni plači. Povišanje minimalne plače sproža povišanje plač za vse kategorije delavcev in kompresijo plač navzgor. Zaradi mehanizmov za usklajevanje minimalnih plač z inflacijo obstajajo povratne zanke med povišanji povprečnih plač in spremembami minimalne plače, zaradi katerih prihaja do odlogov potrebne prilagoditve plač kot odgovor na šibko gospodarsko stanje.

               (11)Nedavne reforme so ustvarile le omejen manevrski prostor za delodajalce, da lahko odstopajo od panožnih sporazumov. To zadeva vse vidike pogojev za zaposlitev, vključno s plačami, delovnim časom, zaposlovanjem in delovnimi razmerami, ter omejuje možnosti, ki jih imajo podjetja za prilagoditev delovne sile svojim potrebam. Trenutno lahko panoge podjetjem preprečijo, da bi za posamezen primer in po pogajanjih s socialnimi partnerji določila pogoje, pod katerimi lahko delovni čas odstopa od panožnega sporazuma. Večjo uporabo odstopanj od panožnih sporazumov in splošnih pravnih določb o pogojih za zaposlitev prek sporazumov na ravni podjetja, je mogoče olajšati, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji.

               (12)V letu 2015 je stopnja brezposlenosti narasla na 10,4 %. Brezposelnost je višja med mladimi, državljani tretjih držav in nizko kvalificiranimi delavci. Struktura trga dela je vse bolj polarizirana, visoko izobraženi delavci se zaposlujejo po pogodbah za nedoločen čas, določen delež nizko kvalificiranih delovnih mest za postaja vse bolj prekaren. Delež pogodb za določen čas, ki trajajo manj kot en mesec, je znotraj vseh zaposlitev v letu 2015 narasel na 70 %. Pravni okvir, ki ureja delovne pogodbe, zlasti zakonodajo o odpuščanju pri pogodbah za nedoločen čas, lahko prispeva k visoki razslojenosti trga dela. Dolgotrajno poslabšanje razmer na trgu dela bremeni vzdržnost sistema nadomestil za brezposelnost. Februarja 2016 naj bi po napovedih primanjkljaj znašal 4,5 milijarde EUR za leto 2015, 4,2 milijarde EUR za leto 2016 in 3,5 milijarde EUR za leto 2017. To bi dodatno povišalo dolg sistema s 25,8 milijarde EUR in letu 2015 na 30,0 milijarde EUR v letu 2016 in 33,6 milijarde EUR v letu 2017. Izračun nadomestil kaže, da je bolje imeti več zaporednih krajših zaposlitev za polni delovni čas kot pa dolgotrajno zaposlitev za krajši delovni čas, ter spodbuja delodajalce k zaposlovanju za krajši čas, ki se dopolni z dajatvami socialne varnosti za zaposlene. Poleg tega lahko zasnova sistema nadomestil za brezposelnost, zlasti v zvezi s pogoji upravičenosti in degresivnostjo nadomestil, zmanjša spodbude za vrnitev na delo.

               (13)Prehod iz izobraževanja v delovno razmerje ostaja izziv, najbolj pa so prizadeti najmanj kvalificirani mladi. Vse manj nizko kvalificiranih mladih se odloča za vajeništvo zaradi različnih regionalnih strategij in omejene sposobnosti sistema, da se prilagodi novim gospodarskim potrebam. Ponudba usposabljanj za brezposelne, nizko kvalificirane delavce in delavce, zaposlene v MSP, ostaja nezadostna kljub tekočim reformam poklicnega usposabljanja, vključno z upravljanjem, spodbudami in svetovanjem, ter novemu ciljno usmerjenemu načrtu usposabljanja za brezposelne. Nezadovoljivo sodelovanje med različnimi akterji, ki sodelujejo pri stalnem poklicnem usposabljanju, preprečuje učinkovito dodeljevanje sredstev. Kmalu bo uveden račun osebne dejavnosti, ki bo morda pomagal uravnotežiti dostop.

               (14)Francosko poslovno okolje se še naprej uvršča na sredino lestvice, zlasti glede obremenilnosti državnih predpisov, kjer se Francija v mednarodnih primerjavah uvršča zelo nizko. Francija izvaja program poenostavitve po načrtu, vendar napredek pri izvajanju ni enoten, zlasti pri ukrepih, namenjenih podjetjem, poleg tega ostajajo številni izzivi na več področjih.

               (15)Francosko gospodarstvo ima nesorazmerno visok delež malih podjetij v primerjavi z drugimi državami članicami, kar omejuje njihovo raven produktivnosti. Ni pričakovati, da bi nedavne pobude za ublažitev učinka zahtev, vezanih na velikost, bistveno vplivale na rast podjetij, saj so omejene tako po obsegu kot časovno. Posledično bodo učinki pragu še naprej omejevali rast francoskih podjetij.

               (16)Konkurenca na področju storitev se je v nekaterih sektorjih izboljšala, v drugih pa ovire ostajajo, zlasti pri poslovnih storitvah, saj nedavne reforme na precejšen delež teh storitev niso vplivale, ter v mrežnih panogah. Številne ovire za vstop in številni predpisi ter tarife zavirajo gospodarsko dejavnost v reguliranih poklicih ter bremenijo produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo te storitve. Nadaljnje težave izhajajo iz omejevalnega izvajanja zahtev glede dovoljenj.

               (17)Francija še naprej zaostaja za vodilnimi državami v EU na področju inovativnosti, kljub radodarni državni podpori na tem področju. V zadnjih petnajstih letih je prišlo do inflacije in nestabilnosti državnih shem za podporo inovacijam, kar vzbuja zaskrbljenost glede splošnega usklajevanja, doslednosti in učinkovitosti teh shem. To zlasti vpliva na MSP.

               (18)V letu 2014 je delež davka v BDP znašal 45,9 %, kar je med najvišjimi v EU. Splošna davčna obremenitev se še naprej povečuje, sestava davkov pa ne spodbuja gospodarske rasti, saj davki precej obremenjujejo proizvodne dejavnike, potrošnjo pa razmeroma malo. Davki od dohodkov pravnih oseb so se začeli v letu 2014 blago zniževati, Francija pa je začela zmanjševati razliko do povprečja EU na področju okoljskega davka, vendar prihodki iz DDV ostajajo nizki, tako kot delež BDP kot odstotek skupne obdavčitve, in sicer zaradi nizkih stopenj, razširjene uporabe znižanih stopenj in visokega števila oprostitev. Država razen odpravljanja solidarnostnega dodatka za podjetja še ni uresničila konkretnih ukrepov za dosego napovedanega cilja zmanjšanja zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb na 28 % v letu 2020.

               (19)Davčni sistem je zelo kompleksen. Francija ima še vedno veliko število neučinkovitih davkov, ki prinašajo nizke prihodke ali pa jih sploh ne, poleg tega je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb zelo zapletena, kar pomeni znatne upravne stroške. Kljub temu, da je bila v zakonu o načrtovanju javnih financ za obdobje 2014–2019 uvedena zahteva za redno ocenjevanje in spremljanje davčnih odhodkov, je napovedano znižanje davčnih odhodkov za leto 2016 po večletni rasti skromno.

               (20)Na splošno so ovire za zasebne naložbe zmerne, pri čemer so glavne ovire visoka regulativna obremenitev in visoke davčne stopnje za pravne osebe. Naložbeno okolje bi se izboljšalo z izboljšanjem poslovnega okolja, zmanjšanjem davkov na proizvodnjo in poenostavitvijo davčnega sistema. Vsi ukrepi, sprejeti za izboljšanje stroškovne in nestroškovne konkurenčnosti francoskih podjetij, lahko povečajo ravni naložb in spodbudijo podjetja k vlaganju v fizični in človeški kapital, da bi se izboljšala produktivnost. Potencial za dolgoročno rast omejujejo tudi nizke naložbe v inovativne dejavnosti.

               (21)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Francija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (22)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (23)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

               PRIPOROČA, da Francija v obdobju 2016–2017 ukrepa, tako da:

               1.Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, in sicer s sprejetjem zahtevanih strukturnih ukrepov ter z uporabo izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga. Do konca leta 2016 opredeli znižanja odhodkov, načrtovana za prihodnja leta, in pospeši prizadevanja za povišanje zneska prihrankov na podlagi pregledov porabe, vključno s pregledi porabe lokalnih organov. Okrepi neodvisna vrednotenja javnih politik, da bi opredelila povečanje učinkovitosti po vseh podsektorjih sektorja države.

               2.Zagotovi trajno znižanje stroškov dela ter skladnost gibanj minimalne plače z ustvarjanjem novih delovnih mest in konkurenčnostjo. Reformira delovno pravo, da se delodajalcem zagotovi več spodbud za zaposlovanje po pogodbi za nedoločen čas.

               3.Izboljša povezave med izobraževalnim sektorjem in trgom dela, zlasti z reformo vajeništva in poklicnega usposabljanja, s poudarkom na nizkokvalificiranih osebah. Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za reformo sistema nadomestil za brezposelnost, da sistem ponovno postane proračunsko vzdržen in zagotavlja več spodbud za vrnitev na delo.

               4.Odpravi ovire za dejavnosti v storitvenem sektorju, zlasti za poslovne storitve in regulirane poklice. Sprejme ukrepe za poenostavitev in izboljšanje učinkovitosti shem politike na področju inovacij. Do konca leta 2016 v predpisih dodato reformira merila glede velikosti, ki ovirajo rast podjetij, in z izvajanjem programa poenostavitve še naprej poenostavlja upravna, fiskalna in računovodska pravila za podjetja.

               5.Sprejme ukrepe za zmanjšanje davkov na proizvodnjo in zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb ter hkrati razširi davčno osnovo na potrošnjo, zlasti v zvezi z DDV. Odpravi neučinkovite davčne odhodke, ukine davke, ki prinašajo nizke prihodke ali jih ne prinašajo, ter do konca leta 2016 sprejme reformo dohodninskih davčnih odtegljajev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.