               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 519 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

               (2)Poročilo o državi za Nizozemsko
                  3
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vira neravnotežij s čezmejnimi učinki sta zlasti visoka raven zasebnega dolga in velik presežek na tekočem računu.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  7
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nizozemska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Nizozemska je 28. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

               (11)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % BDP v letu 2019 na presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2020. Presežek naj bi se v letu 2023 zmanjšal na 0,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48,6 % BDP v letu 2019 dodatno zmanjšal v letu 2020, in sicer na 46,3 % BDP. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen in program ne upošteva številnih ukrepov, ki jih je Nizozemska napovedala v odziv na pandemijo COVID-19. Pomladanski proračunski memorandum
                  8
                vsebuje posodobitev proračunskih projekcij. Glede na memorandum naj bi se nominalni javnofinančni saldo v letu 2020 poslabšal na primanjkljaj v višini 11,8 % BDP, dolg sektorja država kot odstotek BDP pa naj bi se v letu 2020 povečal na 65,2 %. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (12)Nizozemska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 in pomladanski proračunski memorandum navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,7 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah ter dohodkovno podporo samozaposlenim in zaposlenim. Poleg tega je Nizozemska napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb (od 4,6 % do 5,9 % BDP) in poroštva za posojila (1,8 % BDP). Ukrepi, ki jih je sprejela Nizozemska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (13)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi proračunski saldo sektorja država Nizozemske v letu 2020 znašal –6,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,5 % BDP. Razlika v višini 5,5 odstotne točke med napovedjo iz pomladanskega proračunskega memoranduma in napovedjo Komisije izhaja iz različnega obračuna odlogov plačila davkov (od 4,6 % do 5,9 % BDP), ki v napovedi Komisije niso knjiženi kot odlogi, ki v letu 2020 zmanjšujejo prihodke. Dolg sektorja država naj bi dosegel 62,1 % BDP v letu 2020 in 57,6 % v letu 2021.

               (14)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nizozemska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (15)Po močni rasti v zadnjih letih se je zaradi pandemije COVID-19 nenadoma končalo šest zaporednih let gospodarske rasti na Nizozemskem. Letos se bo nizozemsko gospodarstvo soočalo z največjim skrčenjem v povojni zgodovini države. Z izjemo javne porabe naj bi se letos znatno zmanjšali vsi elementi povpraševanja, gospodarska aktivnost pa naj bi najnižjo raven dosegla v drugem četrtletju. Leta 2021 se bo gospodarstvo verjetno okrepilo s hitrostjo, ki bo precej nad trendom rasti, kar bo odražalo postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti ter okrevanje domačega povpraševanja in svetovne trgovine z nizke ravni. Vendar naj bi ravni aktivnosti ostale nižje od tistih iz leta 2019. V skladu z napovedjo Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, predvsem zaradi obveznega zaprtja podjetij in nenadnega splošnega upada gospodarske aktivnosti, nato pa naj bi se v letu 2021 znižala na 5,3 %. Ukrepi za ohranitev delovnih mest, zlasti začasni premostitveni ukrep za ohranitev delovnih mest v izrednih razmerah in dodatna dohodkovna podpora za samozaposlene, bi morali prispevati k zmanjšanju izgube delovnih mest. Kljub temu se v prihodnjih mesecih pričakuje poslabšanje razmer na trgu dela, saj so podjetja v zelo prizadetih sektorjih prisiljena odpuščati zaposlene, zlasti delavce s fleksibilnimi in začasnimi pogodbami.

               (16)V odziv na nenaden upad gospodarske rasti in povpraševanja v določenih sektorjih je nizozemska vlada sprejela celovit sveženj nujnih ukrepov, da bi preprečila strukturno škodo gospodarstvu. Ta močan odziv politike je usmerjen v področja, ki jih je kriza najbolj prizadela, pri čemer se osredotoča na ohranitev delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, neposredna finančna nadomestila za močno prizadete industrijske panoge, odloge plačila davkov in jamstva za posojila v podporo kreditnim tokovom v zasebnem sektorju. Na ta način bi moral preprečiti, da bi začasne težave z likvidnostjo prerasle v primere stečajev. Stopnjo upada bi morali pomagati ublažiti tudi samodejni stabilizatorji. Poleg tega je nizozemska centralna banka zmanjšala sistemske kapitalske rezerve za največje banke in odložila ukrep za uvedbo spodnje meje uteži tveganja za hipoteke, s čimer bo sprostila bančni kapital in bankam omogočila, da znatno povečajo posojila gospodinjstvom in podjetjem.

               (17)Nizozemski zdravstveni sistem je razmeroma uspešen, saj prispeva k splošnemu zdravju prebivalstva in zagotavlja dostopnost zdravstvenih storitev. V okviru takojšnjega odziva na krizo je Nizozemska uvedla nadzorno strategijo, ki vključuje splošne javnozdravstvene ukrepe, in sprejela prilagojene ukrepe za financiranje zdravstva. Kljub temu je odpornost zdravstvenega sistema s pojavom COVID-19 pred preizkušnjo. Pri tem so v ospredje prišli nekateri pretekli pomisleki. Zmogljivosti delovne sile bi se lahko povečale z odpravo obstoječega pomanjkanja, zlasti medicinskih sester in delavcev v primarnem zdravstvenem varstvu. Splošno upravljanje zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za integrirano zagotavljanje storitev v vseh fazah oskrbe bi bilo mogoče okrepiti z nadaljnjim izboljšanjem upravljanja podatkov in povečanjem uporabe orodij e-zdravja. V tem smislu je ob izbruhu COVID-19 prišlo do izraza dejstvo, da je treba še naprej krepiti odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema na krize z obravnavanjem takih strukturnih izzivov.

               (18)Čeprav se je trg dela leta 2019 in na začetku leta 2020 še naprej izboljševal in je na splošno deloval dobro, je kriza zaradi COVID-19 povzročila zmanjšanje gospodarske rasti, privedla pa naj bi tudi to znatnega povišanja brezposelnosti. Sprejeta je bila vrsta gospodarskih ukrepov brez primere, katerih namen je zaščititi delovna mesta in možnosti za preživljanje ljudi ter čim bolj zmanjšati učinek na samozaposlene, MSP in velika podjetja. Da bi se ohranila delovna mesta, lahko delodajalci, ki zaradi krize pričakujejo izgubo vsaj 20 % prihodkov, zaprosijo za nadomestilo (do 90 % stroškov za plače v podjetju, odvisno od izgube prihodkov), s katerim bodo lahko zaposlenim izplačali plače za tri mesece. Samozaposleni bodo lahko uporabili hitri postopek, s katerim bodo lahko zaprosili za dodatno dohodkovno podporo v višini minimalne socialne plače in pokrili življenjske stroške za tri mesece.

               (19)Zmanjšanje učinka krize na zaposlovanje in socialne razmere najbolj prizadetih ljudi bi moralo biti del strategije za gospodarsko okrevanje. Kljub sprejetemu svežnju ukrepov za ohranitev delovnih mest so posledice bolj čutili ljudje, ki so v manj ugodnem položaju na trgu dela in/ali ranljivem socialnem položaju. Brezposelnost se je povišala, zlasti med ljudmi s prožnimi pogodbami, kot so mladi, delavci, zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in ljudje z migrantskim ozadjem. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila tudi velike izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo (ali sploh niso) zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti.

               (20)Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti mala in srednje podjetja, je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeliti učinkovito in hitro, hkrati pa je treba ohraniti njihovo odpornost. K izboljšanju denarnega toka malih in srednjih podjetij lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in socialnih prispevkov ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. To bi tudi pomagalo preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Kot je dovoljeno z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči
                  9
                in ob upoštevanju pogojev, določenih v njem, bi bilo treba podporo za lastniški ali navidezni lastniški kapital zagotoviti vsem podjetjem
                  10
                in ne le tistim, ki ustrezajo opredelitvi Komisije za mala in srednja podjetja
                  11
               . Ohraniti bi bilo treba tudi prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev in dostopa do njih za posameznike in podjetja.

               (21)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim tudi z ustreznimi reformami. Usmerjeni ukrepi politike, vključno z naložbami v sektorjih, ki imajo največje možnosti za povečanje potencialne rasti za širše gospodarstvo, lahko prispevajo k obravnavanju izzivov, ki so se s trenutno krizo povečali. Zlasti naložbe v raziskave in razvoj, ki so določene v na misijah temelječi politiki za glavne sektorje in inovacije
                  12
               , ter človeški kapital lahko pomagajo podpreti dolgoročno rast produktivnosti in ohraniti znatne inovacijske zmogljivosti. To velja zlasti za zagonska podjetja, podjetja v razširitveni fazi in inovativna MSP, ki so ključna za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Naložbe v pobude iz podnebnega sporazuma ter nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Nizozemske za obravnavanje podnebnih sprememb in spodbujanje energetskega prehoda lahko pomembno prispevajo k širšim družbenim ciljem, vključno s potrebo po zagotavljanju trajnostne in z viri gospodarne gospodarske rasti. Čeprav je Nizozemska ena od vodilnih držav pri razogljičenju prometnega sektorja, je uporaba obnovljivih virov energije v prometu pod povprečjem EU. Poleg tega je treba vlagati v nova stanovanja, da bi se zmanjšalo trenutno pomanjkanje stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Nizozemski lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi. To bi Nizozemski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (22)Tehnične in digitalne spretnosti in znanja ter usposobljeni strokovnjaki so ključnega pomena za inovacijsko zmogljivost nizozemskega gospodarstva ter za trajnostno in vključujočo rast produktivnosti. Naložbe v osnovne in/ali digitalne spretnosti in znanja, izobraževanje in usposabljanje, vključno z možnostmi za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse, so še naprej ključnega pomena za izboljšanje dostopa do trga dela, zlasti za povečanje trajnostne zaposljivosti ljudi, ki so na obrobju trga dela (vključno z ljudmi z migrantskim ozadjem in invalidi), hkrati pa tudi spodbujajo enake možnosti in dejavno vključevanje.

               (23)Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za obravnavo agresivnega davčnega načrtovanja z izvedbo predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud, visoka raven plačil dividend, licenčnin in obresti, izvršenih prek Nizozemske, kaže, da davčne predpise države izrabljajo podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje. Velik delež neposrednih tujih naložb je v posesti „subjektov za posebne namene“. Odsotnost davčnih odtegljajev od v tujino plačanih licenčnin in obresti (tj. plačila rezidentov EU rezidentom tretjih držav) lahko privede do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, če tudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Nedavno sprejeta reforma pogojnih davčnih odtegljajev na plačila licenčnin in obresti v primeru zlorabe ali plačil v jurisdikcije z nizko davčno stopnjo, ki bo začela veljati 1. januarja 2021, je pozitiven korak k zmanjšanju agresivnega davčnega načrtovanja, njeno učinkovitost pa bi bilo treba pozorno spremljati.

               (24)Pred kratkim je bilo v afere s pranjem denarja vpletenih več nizozemskih finančnih institucij. Kljub nedavnim prizadevanjem ti primeri opozarjajo, da je treba dodatno okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami ter preiskovati in kazensko preganjati primere pranja denarja. Zunaj finančnega sektorja veliko tveganje pranja denarja predstavljajo tudi odprtost nizozemskega gospodarstva za neposredne tuje naložbe in zapletene pravne strukture v državi. Zaradi neusklajenosti med nizko stopnjo poročanja o nenavadnih transakcijah s strani ponudnikov storitev za sklade ali podjetja in davčnih svetovalcev ter visoko stopnjo njihove izpostavljenosti tveganju je potreben sorazmeren nadzor. Zaradi široke prisotnosti zapletenih pravnih struktur je dobro delovanje registra dejanskega lastništva ključnega pomena za preprečevanje zlorabe takih subjektov, vendar register še ni bil vzpostavljen.

               (25)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (26)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Nizozemska prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (27)Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic COVID-19. Nizozemska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in ob upoštevanju političnih smernic Euroskupine poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje in usklajene s politikami drugih držav članic euroobmočja.

               (28)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (29)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje
                  13
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (30)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Letošnja priporočila upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju gospodarskega okrevanja kot prvi korak, ki je potreben, da se dovoli prilagoditev neravnotežij. Priporočila, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost zdravstvenega sistema, med drugim tudi z odpravo obstoječega pomanjkanja zdravstvenih delavcev in povečanjem uporabe ustreznih orodij e-zdravja;

               2.ublaži učinek krize na zaposlovanje in socialne razmere ter spodbuja ustrezno socialno zaščito za samozaposlene;

               3.daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na razvoj digitalnih spretnosti in znanj, trajnostno infrastrukturo, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter ciljno usmerjene raziskave in inovacije;

               4.v celoti obravnava elemente davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, predvsem pri plačilih v tujino, in sicer zlasti z izvajanjem sprejetih ukrepov in zagotavljanjem njihove učinkovitosti; zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (8)

                        Proračunski memorandum 2020 (Voorjaardota 2020), ki ga je minister za finance Wopke Hoekstra 25. aprila 2020 predložil v pregled drugemu senatu.

                     (9)

                        UL C 91I, 20.3.2020, str. 1–9.

                     (10)

                        Med drugim tudi zagonskim podjetjem in podjetjem v razširitveni fazi, ki imajo konkurenčne poslovne modele, vendar COVID-19 negativno vpliva na njihove denarne tokove.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Cilj tega novega pristopa politike je dodatno okrepiti naložbe v raziskave in razvoj, da bi se dosegli dolgoročni cilji glede ključnih družbenih izzivov, ki so razdeljeni na štiri „misije“: (i) energijski prehod in trajnost; (ii) kmetijstvo, voda in hrana; (iii) zdravje in oskrba ter (iv) varnost. Ta politika se obravnava kot ključna prednostna naloga za povečanje konkurenčnosti in reševanje družbenih izzivov (ministrstvo za gospodarske zadeve (EZK) (2018), Kammerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag).

                     (13)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 502 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Bolgarijo
                  3
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  4
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji ni več makroekonomskih neravnotežij. V preteklih letih sta slabosti v finančnem sektorju spremljala visoka zadolženost in velik obseg nedonosnih posojil v podjetniškem sektorju. Pri tokratni oceni niso ugotovljena neravnotežja, saj so se zaradi skladnih ukrepov politike in ugodnega makroekonomskega okolja dodatno zmanjšala tveganja in ranljivosti.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  5
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  6
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sistemu, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  7
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Bolgarija je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po bolgarskih regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Bolgariji še povečale, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države ter med mestnimi in podeželskimi območji postal še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Bolgarija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

               (12)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,1 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,1 % BDP v letu 2020. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 20,4 % BDP v letu 2019 povečal na 25,8 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (13)Bolgarija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,3 % BDP. Ukrepi vključujejo višjo porabo za storitve zdravstvenega varstva in socialne varnosti ter shemo podpore zaposlovanju za sektorje v težavah. Poleg tega je Bolgarija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 0,6 % BDP. Ti ukrepi vključujejo jamstva bolgarske razvojne banke, ki je v državni lasti, in odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Ukrepi, ki jih je sprejela Bolgarija, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Bolgarije v letu 2020 znašal 2,8 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

               (15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Bolgarija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. Po oceni vseh pomembnih dejavnikov je v poročilu ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, izpolnjeno.

               (16)Bolgarija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere, in sicer za obdobje od 13. marca 2020 do 13. aprila 2020, nato pa jih je podaljšala najprej do 13. maja 2020, pozneje pa še do 14. junija 2020. Parlament je 6. aprila 2020 sprejel predlog spremembe državnega proračuna za leto 2020, ki ga je predložila vlada. Novi proračun predvideva primanjkljaj v višini 3,5 milijarde BGN (2,9 % BDP) zaradi višjih odhodkov za ukrepe v zvezi s krizo in pričakovanega znižanja prihodkov v višini 2,4 milijarde BGN. Zgornja meja novih obveznic, ki jih lahko izda vlada, naj bi se povišala za petkrat, in sicer z 2,2 milijarde BGN na 10 milijard BGN.  Bolgarija je za podporo zdravstvenemu sistemu in obravnavanje socialno-ekonomskih posledic pandemije mobilizirala finančni sveženj v skupni višini več kot 870 milijonov BGN v okviru več operativnih programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020.

               (17)V odziv na krizo je Bolgarija sprejela ukrep za podporo zaposlovanju, s katerim se zavezuje, da bo plačala 60 % dohodkov delavcev in njihovih prispevkov za socialno varnost za obdobje do treh mesecev, če delodajalec plača razliko in se zaveže, da bodo delavci obdržali zaposlitev. Upravičena so podjetja, ki so jih neposredno prizadele omejitve zaradi izrednih razmer. Upravičena so tudi podjetja v drugih sektorjih, ki lahko dokažejo 20-odstotni upad prihodka v marcu 2020 v primerjavi z marcem 2019.

               (18)Kapital bolgarske razvojne banke je bil povečan za podporo likvidnosti gospodarstva. Bankam je bilo za portfeljsko jamstvo, da bi zagotavljale prožnejše pogoje za poslovna posojila za podjetja, dodeljenih 500 milijonov BGN, za jamstva za brezobrestna posojila do 4 500 BGN za ljudi, ki so jih podjetja dala na neplačani dopust, ali za samozaposlene pa 200 milijonov BGN. Bolgarska razvojna banka bo uvedla tudi jamstveno shemo v vrednosti 100 milijonov EUR za posojila za mala in srednja podjetja s financiranjem iz operativnega programa „Inovacije in konkurenčnost“ v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Upravljavec skladov finančnih instrumentov v Bolgariji je ponovno preučil svoj portfelj in svoje instrumente za podporo podjetjem prilagaja trenutnim gospodarskim razmeram. Bolgarska centralna banka je uvedla sveženj ukrepov v višini 9,3 milijarde BGN, ki so namenjeni ohranjanju odpornosti bančnega sistema in krepitvi njegove prožnosti, da bi se zmanjšali negativni učinki omejitev za državljane in podjetja.

               (19)Kriza je močno prizadela bolgarsko gospodarstvo, in sicer tako storitveni kot tudi proizvodni sektor. Negativni učinek je bil še večji zaradi zmanjšanja povpraševanja in ponudbe ter motenj v globalnih vrednostnih verigah. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela za obvladovanje izrednih razmer, lahko pomagajo ublažiti posledice krize, vendar bo za ohranjanje zaposlovanja in izboljšanje likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih oseb, bistveno hitro in učinkovito izvajanje teh ukrepov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. V skladu s smernicami Komisije je Bolgarija odpravila prepoved izvoza osebne zaščitne opreme in vzpostavila t. i. zelene vozne pasove za hitra preverjanja na mejnih prehodih.

               (20)COVID-19 je dodatno obremenil bolgarski zdravstveni sistem, pri katerem je bila že prej opažena omejena dostopnost, ki izhaja iz nizkega javnega financiranja, omejenega kritja zdravstvenega zavarovanja, premajhnega števila medicinskih sester in neenakomerne geografske porazdelitve zdravstvenih delavcev. Odpornost, dostopnost in zmogljivost bolgarskega zdravstvenega sistema je torej mogoče na splošno izboljšati. Bolnišnice bi se lahko razbremenile tako, da bi se več oskrbe (tako splošne kot specialistične) izvajalo ambulantno, tudi ob uporabi posvetovanja z zdravniki na daljavo, testiranje in zdravljenje pa bi moralo biti na voljo vsakomur, ne glede na status zdravstvenega zavarovanja. Na vsem ozemlju bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop do zdravstvenih delavcev in njihovih storitev. Povezava primarne, dolgotrajne in zunajbolnišnične oskrbe je ključna za starejše osebe in najranljivejše skupine.

               (21)Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa znižala na 5,8 %. Od razglasitve izrednih razmer brezposelnost hitro narašča v gostinskem sektorju, v velikih mestih in med ljudmi z največ srednješolsko izobrazbo. Vlada je sprejela ukrepe za ohranitev delovnih mest, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba hitro izvesti in dodatno okrepiti. Trenutni okvir, dosežen v sodelovanju s socialni partnerji, zagotavlja delodajalcem in delavcem, vključno s samozaposlenimi, obsežno podporo za preprečevanje nadaljnje izgube delovnih mest. Zmogljivosti in ukrepe, ki jih je uvedla nacionalna agencija za zaposlovanje, bo treba okrepiti, da bodo kos negativnim učinkom na trgu dela. Nadaljnja prizadevanja v zvezi z aktivacijo, izpopolnjevanjem in ponovnim usposabljanjem bodo ključnega pomena za vrnitev ljudi na delo, hkrati pa je treba delovno silo pripraviti na izzive in priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija. Kriza bi lahko tudi občutno prizadela delavce v neformalnih zaposlitvah z omejenim dostopom do zdravstvenih storitev in socialne zaščite. S ciljno usmerjenimi ukrepi politike bi se lahko preprečilo nadaljnje pogrezanje nezaščitenih delavcev in najranljivejših skupin v revščino ter izboljšale njihove možnosti za preživljanje med okrevanjem.

               (22)Kriza zaradi COVID-19 ima nesorazmerne posledice za ranljive skupine in obstoječi socialni izzivi se bodo zaradi nje le še povečali. Delež oseb s tveganjem revščine ali socialne izključenost, je bil visok že pred krizo, zlasti med otroki, starejšimi, invalidi in Romi, s socialnimi transferji pa se je revščina zmanjševala le v omejenem obsegu. Dohodkovna neenakost je bila med najvišjimi v EU, učinek davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov na zmanjševanje te neenakosti pa je bil med najmanjšimi. Kriza zahteva ukrepe za odpravo vrzeli, ki so bile opažene že v preteklih letih, zlasti glede sheme minimalnega dohodka, ki je pri odpravljanju revščine prejemnikov ena najmanj uspešnih v EU. Še vedno so pomembna vprašanja, kot so zagotavljanje socialne zaščite za vse, vključno z nestandardnimi delavci, samozaposlenimi osebami in gospodinjstvi z nizkimi dohodki, zagotavljanje dohodkovne podpore, hrane in ustreznih socialnih storitev ter zagotavljanje nujnih bivališč in podpore za brezdomce. Reforma socialnih storitev bi pripomogla k stabilizaciji sistema, medtem ko bi tesnejše sodelovanje med zdravstvenimi in socialnimi službami omogočilo boljši dostop do oskrbe za osebe, ki ne morejo skrbeti same zase, in za invalide. Mnoga romska gospodinjstva, ki so že pred krizo živela v veliki revščini, potrebujejo storitve mediacije ter osnovne storitve in podporo.

               (23)Okrepljeno zagotavljanje storitev na področju izobraževanja in usposabljanja ter bolje usposobljena delovna sila bi v srednjeročnem obdobju bistveno pripomogla k okrevanju ter spodbudila vključujočo in trajnostno rast. Bolgarija bi lahko nadalje izboljšala kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuno ustreznost glede na potrebe trga dela. Bolgarija sodi med države članice, v katerih je vpliv socialno-ekonomskega ozadja na učni dosežek največji. Vključevanje Romov v izobraževanje ostaja izziv, saj je zgodnje opuščanje šolanja še posebej visoko med Romi in na podeželju. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je nizka pri vsem prebivalstvu (starost 16–74 let), med drugim tudi med mladimi (starost 16–19 let). Izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj, na primer z boljšo uskladitvijo digitalnih vsebin na različnih stopnjah izobrazbe in v različnih učnih načrtih, bi lahko pripomoglo k prilagajanju spremembam trga dela, ki jih povzroča digitalizacija, in potrebam po delu na daljavo v digitalnem okolju. Še vedno je 11 % učencev in dijakov brez računalnikov in/ali dostopa do interneta in 2 000 učiteljev brez računalnikov. Trenutne razmere učenja na daljavo bi zato lahko še poglobile že tako velike razlike v izobraževanju in usposabljanju. Izboljšanje digitalnega znanja vseh učencev in dijakov ter njihovega dostopa do ustrezne tehnične infrastrukture bi imelo dolgotrajen pozitiven učinek na njihov dostop do izobraževanja, kar velja zlasti za ranljive skupine, vključno z Romi, in bi pripomoglo k znižanju njihove stopnje osipa.

               (24)V krizi je prišel do izraza strateški pomen učinkovite javne uprave in dobro delujoče digitalne uprave, vključno z e-zdravjem in e-javnim naročanjem. EU že podpira reforme na tem področju, vendar njihovo izvajanje napreduje prepočasi, kar negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja v obdobju zapore. Bolgarija zato zaostaja pri zagotavljanju e-storitev, pri čemer bi bilo treba spodbujati njihovo uporabo med državljani in podjetji. V celoti bo treba obravnavati tudi vprašanja, povezana s kibernetsko varnostjo in varnostjo kritične infrastrukture. V prihodnosti bo za zagotavljanje pravočasnega in učinkovitega izvajanja ukrepov za okrevanje ključnega pomena učinkovita javna uprava. Še naprej je zelo pomembno sodelovanje in usklajevanje na vseh ravneh države, tudi na področju javnih naročil, koncesij in nadzora trga. Večja regulativna predvidljivost in stabilnost, učinkovit nadzor nad politiko izvajanja in zmanjšanje upravnega bremena bi izboljšali poslovno okolje in spodbudili naložbe, kar bi pozitivno vplivalo na hitrost okrevanja.

               (25)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V krizi so prišle še bolj do izraza digitalizacija in inovacije, Bolgarija in zlasti njena mala in srednja podjetja pa so na tem področju daleč pod povprečjem EU. Pomemben primer tega je spekter, za katerega je bilo načrtovano, da bo dodeljen v pionirskih pasovih 5G, in ki ne izpolnjuje pogojev, da bi se storitve 5G zagotovile pravočasno in učinkovito. Še vedno niso rešene znane težave sistema raziskav in visokošolskega izobraževanja, in sicer fragmentacija, pomanjkanje finančnih sredstev ter omejen prenos znanja in tehnologije. Ob tem bolgarsko gospodarstvo med vsemi gospodarstvi EU porabi največ virov in energije ter proizvede največ izpustov toplogrednih plinov, zato ima zelo velike potrebe po naložbah na področju energije in razogljičenja, ki bi spodbudile prehod na podnebno nevtralnost, kakor je opisan v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Bolgarije.

               (26)Prizadevanja za preobrazbo in reševanje visoke energetske intenzivnosti Bolgarije in njenega prevelikega zanašanja na fosilna goriva ter neučinkovita poraba energije in virov so šele na začetni stopnji. Nacionalni energetski in podnebni načrt poudarja zavezo Bolgarije, da do leta 2050 v okviru evropskega zelenega dogovora razogljiči svoje gospodarstvo, vendar tudi navaja namero države, da bo do leta 2050 in še dlje uporabljala domače vire lignita. Pokritost in kakovost prometne infrastrukture v Bolgariji sta še vedno pod povprečjem EU in vseevropsko prometno omrežje še ni dokončano. Mreža večmodalnih platform, nekateri železniški in cestni odseki ter evropski sistem za upravljanje železniškega prometa in inteligentni prometni sistemi so še vedno premalo razviti. Obravnavati je treba velike okoljske težave, ki zadevajo trajnostno rast in ki so med krizo zaradi COVID-19 povzročile dodatna zdravstvena tveganja. Bolgarija sodi med države članice z največjim številom smrti, povezanih z onesnaženjem, ravnanje z odpadki in skladnost s predpisi glede zbiranja in obdelave mestnih odpadnih voda pa je prav tako še vedno izziv. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Bolgariji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  8
               . To bi Bolgariji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (27)Pravilno delujoč insolvenčni okvir bo pomemben za okrevanje realnega sektorja v obdobju po krizi zaradi COVID-19, ko bi se lahko zelo povečalo število stečajev.  Tak okvir bi tudi omogočil hitrejše reševanje nedonosnih posojil, kar bi omejilo njihovo nadaljnje kopičenje. Posledica neučinkovitosti insolvenčnega okvira so tudi počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti. Junija 2019 je bil sprejet načrt za insolvenčni okvir, ki opredeljuje pomembne vrzeli. Bolgarija ga je začela izvajati in pripravlja naslednje korake, vključno z zakonodajnimi spremembami in dejavnostmi za razvoj zmogljivosti.

               (28)Bolgarija je v letu 2019 sprejela več zakonov, namenjenih prenosu četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja, vendar jih še ne izvaja. Nedavno zaključena nacionalna ocena tveganja kaže na šibkosti, ki jih je nujno treba zmanjšati, da bi se preprečilo pranje denarja in financiranje terorizma. Tveganja, ki se nanašajo na programe za pridobitev državljanstva z naložbo in virtualna sredstva, še niso bila ustrezno ocenjena. Pripraviti in izvajati je treba ukrepe, ki bodo zagotovili učinkovito uporabo okvira za preprečevanje pranja denarja s strani subjektov, ki so dolžni uporabljati določbe. Učinkovitost izvajanja in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja sta omejena in uporaba finančnih informacij ni zadostna.

               (29)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (30)Bolgarske banke na splošno poslujejo donosno in so dobro kapitalizirane. Čeprav se je delež nedonosnih posojil v preteklih letih nekajkrat zmanjšal, je v tretjem četrtletju leta 2019 še vedno dosegal 7,2 % in je bil med največjimi v EU, kar velja zlasti za nefinančne družbe in banke v domači lasti, zato so še naprej pomembna prizadevanja za delovanje sekundarnih trgov nedonosnih posojil. Oblikovanje rezervacij za nedonosna posojila upada od konca leta 2018, občasno pa ga spremlja nezadostno oblikovanje rezervacij za obstoječa nedonosna posojila s prekoračitvijo zapadlosti v plačilo. Izčrpna ocena, ki jo je pripravila Evropska centralna banka, je razkrila potrebo po povečanju kapitala v dveh bankah. Dokapitalizacija je v zaključni fazi. Banke bi morale ob povečanem zagotavljanju likvidnosti za blaženje učinka krize zaradi COVID-19 in ponovnega zagona gospodarske rasti uporabljati ocene kreditnega tveganja in preudarne kreditne standarde, se posluževati dobrih praks vrednotenja in natančno poročati o kakršnem koli poslabšanju kakovosti sredstev.

               (31)Komisija spremlja napredek Bolgarije na področjih reforme sodstva in boja proti korupciji v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. V zadnjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje iz oktobra 2019 je bilo ugotovljeno, da napredek Bolgarije zadošča za izpolnjevanje zavez, ki jih je država sprejela ob pristopu k EU. Bolgarija je izvedla obsežno reformo svojega pravnega okvira za boj proti korupciji, vendar so za pridobitev zaupanja javnosti potrebni zanesljivi rezultati v smislu pravnomočnih obsodb v zadevah korupcije na visoki ravni. Poleg tega so še vedno prisotni številni izzivi, zlasti glede zagotavljanja učinkovitih kazenskih preiskav, uravnoteženja delovne obremenitve med sodišči in racionalizacije lokalnih uradov državnega tožilstva. Ta vprašanja se spremljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Komisija v okviru tega mehanizma še naprej spremlja reformo pravosodja in boj proti korupciji v Bolgariji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezno državo za Bolgarijo, vendar sta pomembni za razvoj pozitivnega poslovnega okolja v državi.

               (32)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Bolgarija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (33)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (34)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje
                  9
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na epidemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju vzdržnosti dolga in spodbujanju naložb; mobilizira ustrezne finančne vire za okrepitev odpornosti, dostopnosti in zmogljivosti zdravstvenega sistema ter zagotovi uravnoteženo geografsko porazdelitev zdravstvenih delavcev;

               2.zagotovi ustrezno socialno zaščito in osnovne storitve za vse in okrepi aktivne politike trga dela; izboljša dostop do dela na daljavo ter spodbuja digitalna znanja in spretnosti ter enak dostop do izobraževanja; obravnava pomanjkljivosti v ustreznosti sheme minimalnega dohodka;

               3.racionalizira in pospeši postopke za zagotavljanje podpore malim in srednjim podjetjem in samozaposlenim, tudi z zagotavljanjem njihovega stalnega dostopa do finančnih sredstev in prožnih ureditev plačil; daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov, okoljsko infrastrukturo in trajnostni promet, ter tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah;

               4.čim bolj zmanjša upravno breme za podjetja tako, da izboljša učinkovitost javne uprave in okrepi digitalno upravo; zagotovi učinkovito delovanje insolvenčnega okvira; okrepi prizadevanja za zagotovitev ustrezne ocene tveganja, zmanjšanja tveganja, učinkovitega nadzora in izvrševanja okvira za preprečevanje pranja denarja.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.5.2020
            COM(2020) 503 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Češko
                  2
                za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019
                  3
               , nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo
                  4
               , v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

               (4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

               (5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast
                  5
               . Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

               (6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

               (7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

               (8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira
                  6
               , da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Češka je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

               (9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. Zato sedanje razmere pomenijo znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Češke ali ustvarjanjem novih teritorialnih razlik na podregionalni ravni, kar bi poslabšalo že opaženi trend počasnega poglabljanja razlik med regijama mest Karlovi Vari in Ústí nad Labem ter preostalimi deli države. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

               (10)Češka je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (11)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

               (12)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 5,1 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,1 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 30,8 % BDP v letu 2019 povečal na 37 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

               (13)Češka je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi znašajo 4 % BDP. Ukrepi vključujejo izravnalne davčne bonuse ter oprostitev obveznosti socialnega in zdravstvenega zavarovanja za šest mesecev za samozaposlene (1 % BDP), shemo skrajšanega delovnega časa (1 % BDP), oprostitev predplačil dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb, ki zapadejo junija 2020 (0,8 % BDP), ter ukrepe v zvezi z zdravjem (0,7 % BDP). Poleg tega je Češka napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli takojšnjih neposrednih proračunskih posledic, vendar bodo prispevali k likvidnostni podpori podjetjem. Ti ukrepi se večinoma nanašajo na jamstvene sheme za zagotavljanje posojil malim in srednjim ter velikim podjetjem. Vendar v konvergenčnem programu niso količinsko opredeljene pogojne obveznosti, ki so povezane s temi novimi ukrepi. Večina ukrepov, ki podpirajo program, je tudi vključena v pomladansko napoved Komisije 2020. Nekaj ukrepov, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti ali so bili podaljšani prek presečnega datuma, ni bilo mogoče vključiti. Ukrepi, ki jih je sprejela Češka, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

               (14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Češke v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

               (15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Češka v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

               (16)Da bi omejila posledice pandemije COVID-19, je Češka izredno stanje razglasila 12. marca 2020 in 17. maja 2020, pri čemer je zaprla šole, omejila dogodke in urnike trgovin ter znatno omejila zbiranje oseb. Med 15. marcem 2020 in 17. majem 2020 so bile delno zaprte tudi kopenske meje. Zaradi tega češki delavci niso mogli zapustiti države, tuji delavci pa vanjo niso mogli vstopati, kar je povzročilo ozka grla na lokalnih trgih dela, zlasti v proizvodnji in sezonskem delu, in prizadelo osnovne dobavne verige. Da bi gospodinjstvom in podjetjem pomagala prebroditi krizo, je vlada napovedala sveženj spodbud, ki vključuje ukrepe neposredne podpore in javna poroštva. Čeprav to lahko omogoči začasno razbremenitev, je pričakovati, da bo gospodarstvo v letu 2020 zelo prizadeto, saj zunanje povpraševanje upada, ukrepi zapore pa ovirajo gospodarsko dejavnost. Realni BDP naj bi v letu 2021 postopoma okreval, čeprav ni verjetno, da bi se v obdobju, ki ga zajema napoved, vrnil na vrednost iz leta 2019. Pričakovati je znaten učinek na sektorje, kot so promet, gostinstvo in turizem. Brezposelnost se bo povečala, vendar bodo to rast zavirali predhodno tesen trg dela, sveženj spodbud in majhen delež začasnih pogodb. Za zagotovitev likvidnostne podpore so organi uvedli številne sheme državnih poroštev za podjetja vseh velikosti. Gospodinjstvom in podjetjem, ki jih je prizadela kriza, je na voljo tudi odlog potrošniškega kredita in odplačila hipotek za tri ali šest mesecev. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Češka centralna banka je sprejela tudi razne ukrepe za ublažitev posledic krize za finančni sektor.

               (17)Češka je na področju zdravstvenega varstva že zgodaj uvedla blažilne ukrepe, s čimer ji je uspelo upočasniti širjenje COVID-19 v državi. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje zalog medicinske opreme in zagotovitev potrebne infrastrukture, da bi se zdravstveni sistem lahko pripravil na povečane potrebe. Zdravstveno stanje češkega prebivalstva se je v zadnjih letih bistveno izboljšalo in približalo povprečju EU. Vendar je pričakovana življenjska doba po posameznih regijah zelo različna, kar je deloma odvisno od socialno-ekonomskih in vedenjskih dejavnikov. Medtem ko je raven neizpolnjenih potreb po zdravstveni oskrbi po lastnem poročanju med najnižjimi v EU, se regije še vedno zelo razlikujejo po razširjenosti virov zdravstvenega varstva in zdravstvenega osebja, ki se sooča s povečanimi pritiski. v prihodnjih letih naj bi se upokojil občuten delež delovne sile v zdravstvu. Pri nadaljnjem ukrepanju za ublažitev učinka pandemije COVID-19 je treba izboljšati odpornost in krizno pripravljenost zdravstvenega sistema, hkrati pa podpirati enak dostop do večje ponudbe primarnega zdravstvenega varstva in celostne oskrbe, da bi bilo potrebnih manj hospitalizacij. Tako bi se lahko tudi izboljšala preventiva in omilila druga zdravstvena stanja. Rešitve e-zdravja so kljub obstoju nacionalne strategije za e-zdravje za obdobje 2016–2020 še vedno omejene.

               (18)Češki trg dela je bil skozi vse leto 2019 in v začetku leta 2020 trden in iz večine kazalnikov so bili razvidni pozitivni rezultati. Stopnja zaposlenosti se je višala in brezposelnost se je spustila na najnižjo raven doslej. Vendar naj bi se glede na napoved Komisije stopnja brezposelnosti v letu 2020 povišala na 5,0 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 4,2 %. Vlada se je na izbruh COVID-19 nemudoma odzvala z uvedbo številnih ukrepov za zaščito dohodkov in zaposlitev, pri čemer je posebno pozornost namenila podjetjem in samozaposlenim. Vendar predlagani ukrepi za ublažitev posledic krize nekaterih ranljivih skupin na trgu dela (delavcev s kratkoročnimi pogodbami in delavcev, najetih prek agencij za začasno delo) ne ščitijo v celoti. Zaprtje vrtcev in šol med zaporo je morda še posebej prizadela ženske, ki imajo zaradi otrok velike obveznostmi oskrbe. Spodbujanje naložb v otroško varstvo in dolgotrajno oskrbo v kombinaciji s prožno ureditvijo dela, kot je na primer delo na daljavo, bi moralo olajšati izhod iz krize. Bolj ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja ter zagotavljanje znanj in spretnosti ob posvetovanju, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji, podpirajo tako ohranjanje zaposlenih kot poklicne prehode. Uspešen ponovni vstop na trg dela, zlasti za ranljive skupine, lahko olajšajo tudi javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem svetovanja, smernic in povezovanja z raznimi deležniki. Lažji in hitrejši dostop do socialne zaščite bi ljudem omogočil, da se izognejo revščini in prisilnim izselitvam. Na rezultate izobraževanja še vedno močno vplivajo socialno-ekonomske neenakosti in nizke naložbe. Zagotavljanje dostopa do vključujočega kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, tudi v digitalnem okviru, lahko prispeva k izboljšanju spretnosti in znanj ter razširjanju digitalnega učenja. Spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj, tudi s podporo in stalnim usposabljanjem učiteljev in predavateljev, je ključnega pomena. Javnofinančni odhodki na študenta na vseh stopnjah izobrazbe ostajajo razmeroma nizki. Pomanjkanje usposobljenih učiteljev kaže na potrebo po izboljšanju privlačnosti poklica, zlasti za nadarjene mlade.

               (19)Češka sodi med države, ki bi lahko posebej močno občutile tehnološke spremembe in potrebujejo znatne naložbe na tem področju. Digitalna preobrazba bo zahtevala podporo prek ciljno usmerjenih naložb v pametne rešitve ter znanja in spretnosti, tudi v industrijskem in storitvenem sektorju. Cilj popolne pokritosti s fiksnimi širokopasovnimi povezavami je bil sicer dosežen, vendar so mobilne širokopasovne povezave sorazmerno drage. Zamude pri razvoju infrastrukture bi lahko vplivale zlasti na ranljive skupine in strukturno šibke regije, pri katerih obstaja večje tveganje izolacije. To bi lahko imelo tudi negativne posledice za spremljanje in nadzor pandemije. Za zadostitev potreb po povezljivosti so potrebne naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja, fiksna in mobilna, ter ustrezni ukrepi na strani povpraševanja. Za dosego tega bo bistvena pravočasna dodelitev spektra 5G pod predvidljivimi pogoji, ki pritegujejo naložbe.  Uporabo storitev ultrahitrih širokopasovnih povezav upočasnjuje nizko povpraševanje, ki ga povzročajo razni dejavniki, kot so vpisna cena ter kupna moč, starost in izobrazba prebivalstva. Organi so zavezani razvoju in vključevanju novih digitalnih tehnologij, vendar ta proces zavirajo vztrajno nizke ravni znanj in spretnosti. Organi so zavezani spodbujanju rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, vendar Češka v smislu raziskav in patentnih dejavnosti na tem področju še vedno zaostaja za državami članicami, ki vodijo na tem področju.

               (20)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Češka v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o pomembnih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energijski prehod ter prizadevanje v smeri podnebne nevtralnosti. To velja zlasti za spodbujanje obnovljivih virov energije, energijske učinkovitosti, infrastrukture in delov prenosnega sistema. Učinki podnebnih sprememb so že vidni v obliki suš in poplav, ki povzročajo občutne gospodarske izgube. Stalen problem je tudi onesnaženost zraka. Kljub temu so davki na onesnaževanje zelo nizki. Premog še vedno prevladuje v energetskem sektorju in ostaja pomembno gonilo gospodarske dejavnosti v treh čeških regijah. Šibka razvojna zmogljivost nosilcev projektov ter omejena svetovalna podpora, ki jo zagotavljajo organi, ostajata znatno ozko grlo za razvoj učinkovite priprave projektov, ki izvajajo med seboj povezana podnebni in digitalni prehod v teh regijah. Na splošno se pričakuje, da bo opuščanje premoga imelo znatne družbeno-gospodarske posledice, vendar kaže, da je bilo doslej malo zanimanja za naložbe v tehnologije z ničnimi in nizkimi emisijami toplogrednih plinov. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pod povprečjem EU. Sektor bi za nadaljnji razvoj potreboval več finančnih spodbud in ustrezen pravni in institucionalni okvir. Zdi se, da je ozaveščenost o širših koristih energijske učinkovitosti nizka. Prehod na elektromobilnost je dokaj počasen in cestni prevoz postaja eden od glavnih porabnikov energije. Davki na prevoz so nizki in ne temeljijo na emisijah CO2. Infrastruktura za napajanje električnih vozil je na začetni stopnji. Uspešnost pri ravnanju z odpadki ostaja zmerna glede na ambicioznejše cilje. Celovita strategija za razvoj potenciala krožnega gospodarstva ne obstaja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Češki lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  7
               . To bi Češki omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

               (21)Dostop do konvencionalnega financiranja je nad povprečjem EU, vendar je financiranje tveganja manj razvito. Za domača podjetja z visokim tveganjem je na voljo premalo financiranja, zlasti v začetni in pozni fazi razvoja. Medtem ko je na trg prišlo nekaj uspešnih inovativnih pobud, je financiranja tveganega in lastniškega kapitala še vedno zelo malo. Raziskave in inovacije na Češkem ovira odsotnost sistemske reforme. Čeprav se stalna rast zasebnih naložb v raziskave in razvoj nadaljuje, velika podjetja, ki so večinoma v tuji lasti, vlagajo v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in razvoj, bistveno bolj kot mala in srednja domača podjetja. Srednje- in visokotehnološki sektor nima dovolj strokovno usposobljene delovne sile, ker je premalo diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter ker usposabljanje diplomantov ni ustrezno. Poleg tega je malo spodbujanja in podpiranja podjetništva, kar ovira rast produktivnosti. Zaradi visoke stopnje razdrobljenosti raziskovalnega sektorja je financiranje za raziskave in razvoj preveč razpršeno. Javno-zasebno sodelovanje ovirajo trenutne prakse ocenjevanja poklicne poti raziskovalcev. Tesnejše sodelovanje med akademsko sfero in podjetji, zlasti prek oddeljenih podjetij, bi lahko pospešilo prenos tehnologije in širjenje inovacij.

               (22)Ukrepi zapore zaradi COVID-19 so obremenili dobavne verige, številna podjetja pa niso mogla delovati, pri čemer tudi niso imela zadostnih likvidnostnih rezerv. Avtomobilski in storitveni sektor sta bila najbolj prizadeta. Dejavnosti nadzora trga so razpršene med preveč organov, njihovo sodelovanje in usklajevanje pa nista optimalna. Prošnje za državna poroštva iz uradnih shem so presegle predvidevanja. Usklajevanje in hitrost postopkov za usmerjanje podpore podjetjem bi se lahko izboljšala. Nekateri deležniki menijo, da so ukrepi, ki so jih organi sprejeli za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19, birokratski in se prepočasi izvajajo v realnem sektorju. Analizo podatkov, potrebnih za hitre, informirane in optimalne odločitve o ciljno usmerjenih strategijah in ukrepih gospodarskega okrevanja, bi bilo mogoče izboljšati. Na splošno poslovni sektor meni, da hitro spreminjajoča se zakonodaja in zapleteni upravni postopki ovirajo naložbe. Upravno breme je posebej problematično za zagonska podjetja, in sicer pri pridobivanju licenc in dovoljenj. Dolgotrajni in težki postopki za pridobitev gradbenega dovoljenja so velika ovira. Predlagana nova gradbena zakonodaja je deležna kritike. Češka je po uporabi digitalnih javnih storitev med najmanj razvitimi državami članicami. Število uporabnikov e-uprave je še vedno daleč pod povprečjem EU. Država izvaja svoj načrt za e-upravo. Od leta 2020 ima novo „digitalno ustavo“, ki bo najpozneje od leta 2025 zagotavljala pravico do pridobitve skoraj vseh javnih storitev v elektronski obliki. Vendar le okrog 10 % občin ponuja spletne rešitve. Parlament trenutno razpravlja o spremembi davčnega zakonika, katere cilj je večja digitalizacija davčnega sistema, pri čemer je stopnja vložitev elektronskih prijav za določene davke dokaj nizka.

               (23)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

               (24)Uspešnost javnega sektorja in učinkovitost vlade Češke se uvrščata pod povprečjem EU. Glede na mednarodne kazalnike je država relativno uspešna glede dostopa do vladnih informacij o oblikovanju politik. Manj uspešna je na področju strokovnosti javne uprave, preglednosti vlade in nadzora korupcije. Boljše strateško načrtovanje in medresorsko usklajevanje ter manjša razdrobljenost lokalnih uprav bi izboljšala učinkovitost javne uprave. Okvir javnih naročil se je izboljšal, a morda bo treba izboljšati še nekatere podrobnosti. Korupcija kljub rahlemu izboljšanju še vedno vzbuja zaskrbljenost pri podjetjih in bo morda še naprej ovirala gospodarsko dejavnost. Sprejetje več protikorupcijskih ukrepov, kot je zakon o lobiranju ali zaščiti žvižgačev, je še v postopku.

               (25)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Češka prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

               (26)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (27)Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Češka v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

               1.v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na epidemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju vzdržnosti dolga in spodbujanju naložb; zagotavlja odpornost zdravstvenega sistema, izboljša razpoložljivost zdravstvenih delavcev, primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter razširjenosti storitev e-zdravja;

               2.podpira zaposlovanje z aktivnimi politikami zaposlovanja, zagotavljanjem spretnosti in znanj, tudi digitalnih, ter dostopa do digitalnega učenja;

               3.podpira mala in srednja podjetja tako, da bolj izkorišča finančne instrumente za zagotavljanje likvidnostne podpore, zmanjša upravno breme in izboljša e-upravo; daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na visoko zmogljive digitalne infrastrukture in tehnologije, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije ter trajnostno prometno infrastrukturo, tudi v premogovniških regijah; zagotovi dostop do financiranja za inovativna podjetja in izboljša sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri raziskavah in razvoju.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5) ter Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.