               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2022
            COM(2022) 624 final

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu za leto 2022
            {SWD(2022) 624 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu za leto 2022

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen [XX] junija 2022.

               (2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled
                  4
               . Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

               (3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je na primer opazen v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti
                  5
               , s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Romunijo je še posebej pomembna izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

               (4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

               (5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020
                  6
               . Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021
                  7
                navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordnih povišanj cen energentov in nenehnih motenj v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

               (6)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023, da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik
                  8
               . Navedla je, da se na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi za leto 2022 prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na večinoma nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala fiskalna priporočila za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega semestrskega svežnja konec maja 2022.

               (7)Kar zadeva fiskalne smernice, zagotovljene 2. marca 2022, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi; fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, in se med državami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

               (8)Romunija je 31. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 in na podlagi smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 3. novembra 2021 sprejel sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo
                  9
               . Izplačilo obrokov je pogojeno s sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, da Romunija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

               (9)Romunija je 12. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 4. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je po roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Romunije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

               (10)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2022
                  10
               . V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Romuniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Romunije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

               (11)Komisija je za Romunijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022
                  11
               . Ugotovila je, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti se nanašajo zlasti na zunanje račune, povezane z velikimi javnofinančnimi primanjkljaji, in na ponovno porajajoča se vprašanja konkurenčnosti.

               (12)Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019
                  12
               . Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022
                  13
               . Glede na močno krčenje gospodarske aktivnosti, povezano s pandemijo COVID-19, in s tem povezano potrebo po fiskalnih politikah za podporo okrevanju v letih 2021 in 2022 je Svet 18. junija 2021 Romuniji
                  14
                izdal novo priporočilo, naj čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2024. Romunija bi morala doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024, kar je v skladu z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024. To ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024. Postopek miruje od jeseni 2021, potem ko je Komisija ocenila učinkovite ukrepe.

               (13)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Romunije znašal 7,1 % BDP, dolg sektorja država pa 48,8 % BDP. To je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2021, ki ga je priporočil Svet. Prilagoditev strukturnega salda za leto 2021 znaša 1,5 odstotne točke BDP, kar je nad priporočenim 0,7 odstotne točke.

               (14)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je v letu 2022 realističen, zatem pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,9 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,6 % leta 2022 in 3,6 % leta 2023. Razlike so predvsem posledica visoke inflacije, ki vpliva na kupno moč gospodinjstev, učinka zmanjšanja zaupanja, ki je rezultat mednarodnega okolja na potrošnjo in naložbe, ter negativnega prispevka neto izvoza, saj se pričakuje, da bodo cene energentov še naprej naraščale. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 6,2 % BDP, v letu 2023 pa na 4,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 odraža predvsem močno rast nominalnega BDP, pričakovano povečanje učinkovitosti pobiranja davkov, zamrznitev večine plač v javnem sektorju ter načrt, da se povečanje odhodkov za blago in storitve, socialno pomoč in druge transferje ohrani pod stopnjo rasti nominalnega BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 49,4 %, v letu 2023 pa na 49,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 7,5 % BDP oziroma 6,3 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi višjih pričakovanih odhodkov za socialno zaščito in odhodkov za obresti, višjega ocenjenega neto učinka ukrepov za obvladovanje porasta cen energentov, previdnejše predpostavke o pričakovanem povečanju pobiranja davkov in pomanjkanja posebnih konsolidacijskih ukrepov na strani odhodkov v programu. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,9 % BDP v letu 2022 in 52,6 % BDP v letu 2023. Razlika je predvsem posledica višjih predvidenih primanjkljajev.

               Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Romunije.

               (15)Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni podporni ukrepi zmanjšali z 1,1 % BDP v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki so v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in 0,1 % v letu 2023
                  15
               . Ti ukrepi vključujejo predvsem zamejitve maloprodajnih in veleprodajnih cen na strani odhodkov ter obdavčitev dodatnega dobička proizvajalcev energije na strani prihodkov. Drugi ukrepi vključujejo odškodninske sheme za gospodinjstva ter račune malih in srednjih podjetij za energijo in plin ter energetske pravice za ranljive odjemalce. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. Če pa bi cene energentov ostale visoke tudi v letu 2023, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošne zgornje meje cen energentov za gospodinjstva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 znašali 0,1 % BDP tako v letu 2022 kot tudi v letu 2023
                  16
               , ter stroški odhodkov za obrambo, ki so se povišali za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2023.

               (16)Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 je za 1,3 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala –0,2 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,8 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2022 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 9,6 %, kar je nad priporočenim 1,3 %. Napovedana rast skupnih odhodkov v letu 2022 je predvsem posledica povečanja odhodkov za socialno zaščito zaradi indeksacije pokojnin in socialnih ukrepov, predvidenih v proračunu, ter proračunskih stroškov ukrepov za zamejitev cen energentov (brez ukrepov na strani prihodkov) in obvladovanje toka razseljenih oseb iz Ukrajine. Pomembno vlogo ima tudi rast odhodkov za vmesno potrošnjo, ki je predvsem posledica visoke pričakovane inflacije po CPI, čeprav v manjši meri. Odklon rasti neto odhodkov od priporočila gre v isto smer kot odklon prilagoditve strukturnega salda, čeprav v večjem obsegu (2,7 odstotne točke BDP za rast neto odhodkov v primerjavi z 2,0 odstotne točke BDP za strukturni saldo). Razliko je mogoče delno pojasniti z višjim deležem prejemkov glede na BDP, napovedanim za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022, v primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 (višji za 0,9 odstotne točke BDP), kar izboljšuje strukturni saldo, vendar ne vpliva na merilo rasti odhodkov. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2022, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021.

               (17)Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2023 v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 je za 1,9 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala 0,0 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,7 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2023 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 1,7 %, kar je nad priporočenim 0,9 %. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2023, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. Glede na tveganje, da priporočeni fiskalni cilji v letih 2022 in 2023 ne bodo doseženi, se zdijo dodatni proračunski ukrepi pomembni za izpolnitev prilagoditvene poti in dosego odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2024.

               (18)V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,95 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % BDP do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. Konsolidacija javnih financ se načrtuje predvsem na odhodkovni strani proračuna. Vendar informacije o predvidenih osnovnih konsolidacijskih ukrepih niso zagotovljene. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 stabiliziral, in sicer naj bi se zmanjšal na 49,4 % v letu 2024 in na 48,9 % v letu 2025. Na podlagi analize Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

               (19)V skladu s členom 19(3), točka (b), in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Romunijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta. Načrt obravnava zlasti popolno digitalizacijo davčne uprave in postopno odpravo pretiranih davčnih spodbud, da bi izboljšali kakovost in vzdržnost javnih financ. Načrt prispeva tudi k zagotavljanju vzdržnosti in pravičnosti javnega pokojninskega sistema. Pričakuje se, da bodo reforme zdravstvenega varstva skupaj z naložbami v digitalizacijo izboljšale dostop, stroškovno učinkovitost in odpornost zdravstvenega varstva. Poleg tega se pričakuje, da bodo odločanje na podlagi dokazov, dolgoročno načrtovanje in javna posvetovanja ter ukrepi za izboljšanje postopka javnega naročanja prispevali k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti javne uprave, kar bo privedlo do boljšega črpanja sredstev EU. Cilj načrta je s povečanjem neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, izboljšanjem dostopa do pravnega varstva in okrepitvijo boja proti korupciji obravnavati glavna vprašanja v zvezi s spoštovanjem pravne države v Romuniji v skladu z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter ob upoštevanju priporočil iz poročil o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje, poročil Skupine držav proti korupciji (GRECO), mnenj Beneške komisije in poročil o pravni državi. Ključne reforme v zvezi z določanjem minimalne plače in minimalnega dohodka za vključevanje, krepitvijo korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in socialnim dialogom obravnavajo tudi dolgoletna specifična priporočila za državo. Načrt vzpostavlja tudi enoten, vključujoč in kakovosten sistem predšolske vzgoje in varstva, ki ga spremljajo naložbe v otroško varstvo. Poleg tega spodbuja trajnostne in digitalne naložbe ter podpira raziskovalne in razvojne dejavnosti. Ključne reforme in naložbe v zvezi z razogljičenjem, vzpostavitvijo vladnih storitev v oblaku in uvedbo elektronske osebne izkaznice prispevajo k podpiranju zelenega in digitalnega prehoda.

               (20)Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Romunije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Romuniji, predstavljajo 41 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Romuniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

               (21)Romunija je programske dokumente kohezijske politike
                  17
                za partnerski sporazum predložila 14. aprila 2022, za svoj prvi program pa 6. maja 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Romunija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

               (22)V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad EU iz izjave iz Versaillesa je cilj načrta REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Evropske unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen se v dialogu z državami članicami opredeljujejo najprimernejši projekti, naložbe in reforme na nacionalni, regionalni in EU ravni. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

               (23)Glede na podatke za leto 2020 mešanica energijskih virov v Romuniji močno temelji na fosilnih gorivih, pri čemer nafta in plin predstavljata približno 30 %, premog pa dodatnih 10 %. Romunija sama proizvede približno 80 % plina, ki ga porabi, preostanek pa prihaja iz Rusije (v EU uvoz plina na splošno predstavlja največ porabe, saj v povprečju 44 % uvoza prihaja iz Rusije). Uvoz surove nafte iz Rusije predstavlja 32 % celotnega uvoza v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 26 %
                  18
               . Romunija je zavezana opuščanju premoga do leta 2032. Za dosego tega ambicioznega cilja romunski načrt za okrevanje in odpornost ter drugi skladi EU, kot je sklad za modernizacijo, vključujejo znatne naložbe v spodbujanje razogljičenja z namestitvijo novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov. Vendar bo treba zaradi zelenega prehoda in velikega napovedanega povečanja porabe energije znatno nadgraditi omrežja za prenos energije in pospešiti uvajanje zelene infrastrukture. Zato bo treba izboljšati regulativni okvir, povečati naložbe in opolnomočiti odjemalce, da se jim omogoči dejavno sodelovanje na trgu električne energije, bodisi posamezno bodisi skupaj prek energetskih skupnosti. Z nadaljnjim spodbujanjem naložb v infrastrukturo, kot je skladiščenje, ter plinske in elektroenergetske povezave s sosednjimi državami bi se lahko povečale diverzifikacija oskrbe z energijo, stabilnost trga in prilagodljivost regionalnim razlikam. To je treba obravnavati v okviru ruske invazije na Ukrajino in zmanjšanja odvisnosti od uvoza, saj je energetski sistem še vedno močno odvisen od fosilnih goriv. Poleg tega plinska polja na morju, odkrita v Črnem morju, pomenijo pomembno priložnost za Romunijo, da dodatno okrepi svojo energetsko neodvisnost in znatno podpre sosednje države članice pri zmanjševanju njihove odvisnosti od ruskega uvoza zemeljskega plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Poleg tega plinska polja na morju, odkrita v Črnem morju, pomenijo pomembno priložnost za Romunijo, da dodatno okrepi svojo energetsko neodvisnost in znatno podpre sosednje države članice pri zmanjševanju njihove odvisnosti od ruskega uvoza zemeljskega plina. Hkrati romunski načrt za okrevanje in odpornost predvideva 3 milijarde EUR za ukrepe za energijsko učinkovitost v javnih in zasebnih stanovanjskih stavbah ter v industrijskih sektorjih. Da bi zmanjšali porabo energije in odvisnost od fosilnih goriv, je treba preseči ta prvi val prenove, saj cilj načrta za okrevanje in odpornost ne bo zajemal celotnega stavbnega fonda. Romunija mora dodatno izboljšati okvir politike, da bi pospešila prenovo stavb. Za uskladitev s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

               (24)Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Romunija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. . Poleg tega lahko Romunija uporabi Evropski socialni sklad plus, da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

               (25)Svet je preučil konvergenčni program Romunije za leto 2022
                  19
               , njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (26)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 3 spodaj. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim in vztrajnim primanjkljajem tekočega računa, saj bodo boljši fiskalni saldi pomagali zmanjšati velike potrebe romunskega gospodarstva po zunanjem financiranju. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih s konkurenčnostjo. Politike iz priporočila 3 med drugim prispevajo k odpravljanju dolgoročnejših ranljivosti, povezanih z zunanjimi računi –

               PRIPOROČA, da Romunija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

               1.si prizadeva za fiskalne politike v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji;

               2.nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 3. novembra 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

               3.zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; spodbuja nadaljnjo širitev trajnostne proizvodnje energije s pospeševanjem razvoja obnovljivih virov energije, nadgradnjo omrežij za prenos energije in povečanjem medsebojne povezanosti s sosednjimi državami članicami; poveča hitrost in ambicioznost prenove, da bi se povečala energijska učinkovitost stavbnega fonda.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

                     (4)

                        Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

                     (5)

                        Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

                     (6)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu: Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu: Smernice za fiskalno politiko za leto 2023, Bruselj (COM(2022) 85 final z dne 2. marca 2022).

                     (9)

                        Izvedbeni sklep Sveta z dne 3. novembra 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo (ST 12319/21; ST12319/21 ADDI).

                     (10)

                        SWD(2022) 638.

                     (11)

                        COM(2022) 624.

                     (12)

                        Sklep Sveta (EU) 2020/509 z dne 3. aprila 2020 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji (UL L 110, 8.4.2020, str. 58).

                     (13)

                        Priporočilo Sveta z dne 3. aprila 2020, katerega cilj je odprava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji (UL C 116, 8.4.2020, str. 1).

                     (14)

                        Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 107).

                     (15)

                        Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

                     (16)

                        Skupno število razseljenih oseb iz Ukrajine v EU naj bi do konca leta 2022 postopoma doseglo šest milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej EU od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

                     (17)

                        Uredba (EU) 2021/1060 (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

                     (18)

                        Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Romunijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

                     (19)

                        .


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2022
            COM(2022) 621 final

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen [XX] junija 2022.

               (2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled
                  4
               . Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je Svet sprejel 5. aprila 2022, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

               (3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je na primer opazen v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti
                  5
               , s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

               (4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

               (5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020
                  6
               . Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021
                  7
                navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in močna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energentov in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

               (6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o programu stabilnosti za leto 2021 se fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), razen začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, glede na srednjeročno potencialno rast
                  8
               . Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih
                  9
                tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

               (7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja široke smernice za fiskalno politiko v letu 2023, da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik
                  10
               . Navedla je, da se na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na večinoma nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala fiskalna priporočila za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega semestrskega svežnja konec maja 2022.

               (8)Kar zadeva fiskalne smernice, zagotovljene 2. marca 2022, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energentov in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi drugih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi; fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, in se med državami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

               (9)Nizozemska je 29. aprila 2022 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila program stabilnosti za leto 2022, ni pa še predložila nacionalnega reformnega programa, saj bo vključen v načrt za okrevanje in odpornost.

               (10)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2022
                  11
               . V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter novih in nastajajočih izzivov, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nizozemske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine kot tudi napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

               (11)Komisija je za Nizozemsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022
                  12
               . Ugotovila je, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu, ki imata čezmejni pomen.

               (12)Svet je 20. julija 2020 Nizozemski priporočil, naj v letih 2020 in 2021 v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je v letu 2021 primanjkljaj sektorja država Nizozemske zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2020 na 2,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Nizozemskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so znašali 3,3 % BDP tako v letu 2020 kot tudi v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Nizozemska sprejela v letu 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država v letu 2021 znašal 52,1 % BDP.

               (13)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,6 %, v letu 2023 pa za 1,7 %. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 je predvidena podobna realna rast BDP, in sicer za 3,3 % v letu 2022 in za 1,6 % v letu 2023. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 ostal pri 2,5 % BDP in se v letu 2023 zmanjšal na 2,3 %. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 53,1 %, v letu 2023 pa na 52,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije iz leta 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP oziroma 2,1 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022 v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem ker program le delno vključuje ukrepe, sprejete v odziv na visoke cene energentov, in nekoliko nižje za leto 2023, predvsem zaradi nižje ravni bruto investicij v osnovna sredstva in drugih odhodkov, ki jih pričakuje Komisija. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 51,4 % BDP v letu 2022 in 50,9 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica drugačne napovedi za nominalni BDP.

               Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,5 %.

               (14)Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni podporni ukrepi zmanjšali s 3,4 % BDP v letu 2021 na 0,9 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki so v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in postopno odpravljeni v letu 2023
                  13
               . Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. Če pa bi cene energentov ostale visoke tudi v letu 2023, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Eden od teh ukrepov ni ciljno usmerjen, zlasti znižanje posrednih davkov na porabo energije. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 znašali 0,1 % BDP tako v letu 2022 kot tudi v letu 2023
                  14
               , ter stroški odhodkov za obrambo, ki so se povečali za 0,1 % BDP v letu 2023.

               (15)Svet je 18. junija 2021 Nizozemski
                  15
                priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

               (16)V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Nizozemske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini –2,6 % BDP, kot je priporočil Svet
                  16
               . Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen
                  17
               . Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke
                  18
               . Zato namerava Nizozemska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,0 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov (0,7 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov med drugim prispevali tudi dodatni podnebni ukrepi (za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in spodbujanje trajnostne energije) v višini 0,2 % BDP in ukrepi na področju izobraževanja (preusposabljanje, usposabljanje učiteljev) v višini 0,3 % BDP.

               (17)V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ob nespremenjeni politiki znašala +0,5 % BDP
                  19
               . Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke
                  20
               . Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energentov (0,7 % BDP).

               (18)V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,5 % BDP v letu 2024 in se povečal na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekatere dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ki še niso določeni. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer na 53,1 % v letu 2024 in na 54,4 % v letu 2025. Na podlagi analize Komisije se zdi, da so tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

               (19)Izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin prispevajo k hitremu naraščanju cen stanovanj in visoki zadolženosti gospodinjstev, zaradi česar so gospodinjstva občutljiva na gospodarske šoke. Rast cen stanovanj se je v letu 2021 zelo povečala, pri čemer je letna stopnja rasti znašala 15 %, na trgu stanovanjskih nepremičnin pa so vse pogostejši tudi znaki precenjenosti, kar povečuje tveganja in ranljivosti. Medtem ko se davčna olajšava za hipotekarne obresti postopoma znižuje, je znižanje le delno, davčna olajšava za hipotekarna plačila pa ostaja velikodušna. Skupaj z razmeroma visokimi omejitvami izposojanja (razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin) to še naprej prispeva k močnim davčnim spodbudam za zadolževanje gospodinjstev. Hkrati je trg zasebnih najemnih stanovanj še vedno majhen in premalo razvit. Pomanjkanje dobro delujočega srednjega segmenta na najemniškem trgu gospodinjstva bolj spodbuja k nakupu kot najemu, to pa povzroča visoko razmerje med dolgom in dohodkom ter finančno ranljivost. K izkrivljanjem na trgu stanovanjskih nepremičnin prispeva tudi togost na strani ponudbe. Razmeroma neprožna ponudba stanovanj povečuje tveganje, da bodo politike, ki naj bi povečale cenovno dostopnost stanovanj, na koncu spodbudile povpraševanje ter posledično še povišale cene stanovanj in s tem ogrozile svoj prvotni cilj.

               (20)Medtem ko pokojninski sistem deluje dobro, kar zadeva ustreznost pokojnin in vzdržnost javnih financ, je poklicni pokojninski sistem (drugi steber) pomanjkljiv v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti pokojninskih pravic in prožnosti. Pokojninski prispevki drugega stebra so visoki, pri čemer bi lahko bile potrebne velike prilagoditve prispevkov, da bi se absorbirala neravnotežja v bilancah stanja pokojninskih skladov. K presežku na tekočem računu prispevajo tudi veliki obvezni prihranki. Z reformo pokojninskega sistema bi lahko pokojninski skladi postali odpornejši na šoke. Po okvirnem sporazumu o splošnih načelih pokojninske reforme iz leta 2019 so se vlada in socialni partnerji junija 2020 dogovorili o novi pogodbeni strukturi za drugi steber. Na splošno je cilj načrtovane reforme odpraviti ključne ranljivosti pokojninskega sistema. Nizozemski parlament naj bi v letu 2022 razpravljal o zakonodajnih ukrepih za izvajanje dogovorjene pokojninske reforme in jih tudi sprejel. Nato bo glavni izziv celovito izvajanje reforme, kar bo treba skrbno spremljati.

               (21)Nizozemska je programske dokumente kohezijske politike
                  21
                predložila 22. decembra 2021, 23. decembra 2021 in 22. marca 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Nizozemska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

               (22)Delež prožnih zaposlitev ostaja visok in predstavlja pomemben delež nizozemskega trga dela. To kaže na vse večje tveganje segmentacije trga dela. Na uporabo teh vrst zaposlitve v veliki meri vplivajo institucionalni dejavniki in odločitve nacionalne politike, kot so razlike v davčni obravnavi (za samozaposlene brez zaposlenih), socialnem zavarovanju in predpisih o zaščiti delavcev. Ta različna gonila in institucionalni dejavniki ustvarjajo velike finančne spodbude/odvračilne učinke, pri čemer izkrivljanja še posebej vplivajo na ljudi na obrobju trga dela. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi tveganja segmentiranega trga dela, neugodne zaposlitvene in socialne razmere nekaterih skupin ter znatne izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti. Poleg tega bi lahko nadaljnji ukrepi za pojasnitev kvalifikacije delovnega razmerja samozaposlenih in izvrševanje veljavnih pravil prispevali k zmanjšanju navideznih samozaposlitev.

               (23)Pomanjkanje delovne sile se je še povečalo in je postalo bolj splošno v različnih sektorjih v skladu s splošnim gospodarskim okrevanjem in povečanjem povpraševanja po delovni sili. Napovedi za trg dela kažejo, da bo trg dela v prihodnosti še naprej tesen, zlasti kar zadeva izobraževanje, zdravstveno varstvo, tehnična delovna mesta in sektor IKT. Kratkoročno je pomanjkanje zelo veliko tudi v gradbeništvu. Obstaja tveganje, da bo tesen trg dela oviral velike naložbe, ki so potrebne v okviru zelenega in digitalnega prehoda. Hkrati je delovna sila neizkoriščena ali premalo izkoriščena, zlasti glede na nižjo stopnjo delovne aktivnosti oseb z migrantskim ozadjem in visok delež zaposlitev za krajši delovni čas. Spodbujanje povečanja števila delovnih ur delavcev s krajšim delovnim časom, med katerimi je veliko žensk (s krajšim delovnim časom je v letu 2021 delalo 62,5 % zaposlenih žensk), bi lahko dodatno zmanjšalo obstoječe pomanjkanje na trgu dela ter povprečno plačilno in pokojninsko vrzel po spolu. Aktiviranje ter izpopolnjevanje ali preusposabljanje neaktivnih (torej tistih, ki niso zaposleni in ne iščejo zaposlitve), dolgotrajno brezposelnih in tistih na obrobju trga dela s ciljno usmerjenimi in prilagojenimi ukrepi bi lahko prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja delovne sile, znanj in spretnosti, hkrati pa spodbujalo enake možnosti in dejavno vključevanje.

               (24)V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad EU iz izjave iz Versaillesa je cilj načrta REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Evropske unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen se v dialogu z državami članicami opredeljujejo najprimernejši projekti, naložbe in reforme na nacionalni, regionalni in EU ravni. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

               (25)Odvisnost od fosilnih goriv je zelo velika. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije enaka povprečju EU za premog (54 %) in surovo nafto (26 %), za zemeljski plin pa je pod njim (30 % v primerjavi s 44 %)
                  22
               . Deleža nafte in zemeljskega plina v mešanici energijskih virov sta nad povprečjem EU (39 % oziroma 44 % v primerjavi s 33 % oziroma 24 %), medtem ko je delež premoga pod njim (6 % v primerjavi z 11 %). Odvisnost od fosilnih goriv bi se lahko na splošno zmanjšala s povečanjem naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odpravo infrastrukturnih ozkih grl in povečanjem energijske učinkovitosti. Okrepitev prizadevanj za doseganje ciljev EU glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 je ključnega pomena. Nizozemska je bila peta najmanj uspešna država članica v smislu deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2020 in ima eno največjih vrzeli med deležem iz leta 2020 in cilji do leta 2030. Potrebne so dodatne naložbe za okrepitev uvajanja energije iz obnovljivih virov in povečanje zmogljivosti omrežja, ki je potrebna za prenos energije iz obnovljivih virov od proizvodnih obratov do mest porabe. Povečanje zmogljivosti omrežja je še posebej pomembno glede na to, da so se omejitve zmogljivosti elektroenergetskega omrežja v letu 2021 še naprej povečevale, kar je povzročilo zamude pri izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Upravne postopke za uvajanje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče dodatno poenostaviti in racionalizirati. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Poleg tega povečanje energijske učinkovitosti zagotavlja stroškovno učinkovito priložnost za nadaljnje zmanjšanje emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv, med drugim tudi tistih, ki se uvažajo iz Rusije. Zlasti obstajajo možnosti za izboljšave v zvezi s prenovo stavb, uvajanjem toplotnih črpalk in daljinskega ogrevanja v stavbnem sektorju, elektrifikacijo in zagotavljanjem čiste energije za energijsko intenzivne panoge. Za uskladitev Nizozemske s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

               (26)Nadaljnje naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko pomagale odpraviti ozka grla in podpreti trajnostno mobilnost. Železniška in cestna infrastruktura sta preobremenjeni. Nizozemsko železniško omrežje je najpogosteje uporabljeno omrežje v Evropi. Nizozemska uvaja evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, da bi podprla povečanje zmogljivosti svojega železniškega omrežja. Leta 2019 so bili zastoji v cestnem prometu, čeprav so bili nekoliko pod povprečjem EU, ocenjeni na 4 % letnega BDP Nizozemske. Glede na pomen nizozemskih prometnih vozlišč (pristanišče Rotterdam, letališče Schiphol) lahko naložbe v infrastrukturo za trajnostno mobilnost pozitivno vplivajo na enotni trg in dodatno zmanjšajo visoko odvisnost države od nafte (39 % mešanice energijskih virov v letu 2020).

               (27)Čezmerne usedline dušika škodujejo okolju ter zavirajo gradnjo in kmetijske dejavnosti. Presežek dušika je štirikrat večji od povprečja EU, emisije amoniaka na hektar pa so največje v Evropi. Usedline dušika so previsoke za dosego ciljev biotske raznovrstnosti in vplivajo na kakovost vode, poleg tega pa zaradi njih Nizozemska presega pragove iz direktive o nitratih. Nizozemska vlada mora na podlagi sodbe državnega sveta iz leta 2019 sprejeti ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika na območjih Natura 2000. Za nadaljnje zmanjšanje usedlin dušika je potreben prehod na trajnostno kmetijstvo, za kar so potrebne znatne naložbe. Kmetijstvo je odgovorno za 45 % usedlin dušika, zlasti zaradi intenzivne živinoreje, zaradi česar je Nizozemska država z največjo gostoto živine v EU.

               (28)Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nizozemska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Nizozemska uporabi Evropski socialni sklad plus, da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

               (29)Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje
                  23
                pa je izraženo v priporočilu 1 spodaj.

               (30)Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, da bi izvedle priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja. Za Nizozemsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 3 spodaj.

               (31)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 4 spodaj. Priporočilo 1 prispeva tudi k izvajanju priporočila za euroobmočje, zlasti prvega priporočila za euroobmočje. Fiskalne in druge politike iz priporočil 1 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim presežkom na tekočem računu. Politike iz priporočila 1 prispevajo tudi k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom –

               PRIPOROČA, da  Nizozemska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

               1.v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost, načrta RePowerEU in drugih sredstev EU; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zmanjša davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev in izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, med drugim tudi s podpiranjem razvoja zasebnega najemniškega sektorja in sprejemanjem ukrepov za povečanje ponudbe stanovanj; sprejme in izvede reformo pokojninskega sistema, dogovorjeno v letih 2019 in 2020;

               2.hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

               3.spodbuja ustrezno socialno zaščito za samozaposlene brez zaposlenih, obravnava navidezne samozaposlitve in zmanjša spodbude za uporabo prožnih pogodb ali pogodb za določen čas; obravnava pomanjkanje delovne sile, znanj in spretnosti, zlasti na področju zdravstvenega varstva, izobraževanja, digitalnih in tehničnih delovnih mest ter gradbeništva, med drugim tudi z uporabo premalo izkoriščenega potenciala delovne sile, ki izhaja iz visokega deleža zaposlitev za krajši delovni čas in nižje stopnje delovne aktivnosti oseb z migrantskim ozadjem; poveča možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za tiste, ki so na obrobju trga dela, in neaktivne;

               4.zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešenim uvajanjem obnovljivih virov energije, zlasti s spodbujanjem dopolnilnih naložb v omrežno infrastrukturo in nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, izboljšanjem energijske učinkovitosti, predvsem v stavbah, ter pospeševanjem naložb v trajnostni promet in trajnostno kmetijstvo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

                     (4)

                        Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

                     (5)

                        Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

                     (6)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije iz leta 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

                     (9)

                        Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

                     (10)

                        Sporočilo Komisije Svetu: Smernice za fiskalno politiko za leto 2023, Bruselj (COM(2022) 85 final z dne 2. marca 2022).

                     (11)

                        SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                        SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

                     (14)

                        Skupno število razseljenih oseb iz Ukrajine v EU naj bi do konca leta 2022 postopoma doseglo šest milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, relativnega prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej EU od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

                     (15)

                        Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 88).

                     (16)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (17)

                        To so projekcije Komisije, ki temeljijo na linearnem profilu odhodkov. Komisija še ni prejela načrta za okrevanje in odpornost Nizozemske.

                     (18)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP. To je delno mogoče pojasniti z investicijskimi skladi, ki so na voljo občinam za izvajanje podnebne politike, in dodatnimi sredstvi za mlade.

                     (19)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (20)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. To je delno mogoče pojasniti z investicijskimi skladi, ki so na voljo občinam za izvajanje podnebne politike, in dodatnimi sredstvi za mlade.

                     (21)

                        Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Nizozemsko skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU.

                     (23)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.