title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2012–2017

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/1

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2012–2017
   2013/C 217/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2012 in dal mnenje o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2011–2016.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Avstrija je 16. aprila 2013 predložila nacionalni program reform za leto 2013 in program za stabilnost za obdobje 2012–2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je Avstrija za odpravo čezmernega primanjkljaja sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo. Kar zadeva program za stabilnost, je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, optimističen. Glavni cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je postopoma zmanjšati javnofinančni primanjkljaj, da bi bil do leta 2016 dosežen uravnotežen proračun v nominalnem smislu in do leta 2017 srednjeročni cilj. V programu za stabilnost je potrjen prejšnji srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,45 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi trenutnih napovedi je Avstrija na dobri poti, da odpravi čezmerni primanjkljaj do leta 2013, saj je javnofinančni primanjkljaj leta 2012 znašal 2,5 % BDP in naj bi se v skladu z napovedjo služb Komisije leta 2013 nadalje zmanjšal na 2,2 % BDP in leta 2014 na 1,8 % BDP. Vendar so možni dodatni stroški v zvezi s prenehanjem velike banke, kar bi lahko imelo znaten učinek na povečanje primanjkljaja. Po velikem izboljšanju, ki je v letu 2012 preseglo prilagoditev, zahtevano v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, se bo primanjkljaj strukturnega salda leta 2013 predvidoma povečal na 1,8 %. Rahlo povečanje strukturnega primanjkljaja v letu 2013 je potrdila tudi napoved služb Komisije. Po informacijah iz programa za stabilnost se od leta 2014 naprej za preračunani strukturni saldo predvideva strukturna prilagoditev, ki bi v letih 2014 in 2015 presegla 0,5 % in omogočila Avstriji, da doseže srednjeročni cilj dve leti prej, kot je navedeno v scenariju, predstavljenem v programu za stabilnost, tj. leta 2015 namesto leta 2017.
               Kar zadeva referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, naj bi v skladu z informacijami iz programa za stabilnost stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov med letoma 2014 in 2016 prispevala k letni strukturni prilagoditvi v smeri srednjeročnega cilja v višini 0,5 % BDP. Vendar je precejšen upad deleža odhodkov glede na BDP, ki je predviden v scenariju programa za stabilnost, zelo ambiciozen, saj naj bi odhodki glede na BDP po ocenah dosegli eno najnižjih ravni v več kot petnajstih letih. Za Avstrijo se lahko pričakuje, da bo od leta 2014 do 2016 v prehodnem obdobju v smislu izpolnjevanja merila glede dolga, načrti pa bodo zagotovili zadosten napredek v smeri doseganja tega cilja.
               Krepitev proračunskega okvira ni bistveno vplivala na fiskalne odnose med različnimi vladnimi ravnmi, prekrivanje pristojnosti in neskladja med pristojnostmi na področju financiranja in porabe pa še niso bila rešena. Zapleteni mehanizem stalnih sporazumov med nacionalno vlado, ponudniki socialnega zavarovanja in podzvezno ravnjo predstavlja tveganje za izvajanje ukrepov, namenjenih omejevanju odhodkov za zdravstveno varstvo. Na področju izobraževanja so pogajanja o predlogu iz šestih točk, vključno z ukinitvijo šolskih oblasti na okrajni ravni, dobrodošel korak k racionalizaciji pristojnosti med različnimi vladnimi ravnmi, vendar bi bila potrebna nadaljnja poenostavitev, da se občutneje zmanjša razdrobljenost.

               (10)

               Avstrijska potencialna delovna sila se bo predvidoma zmanjševala od leta 2020 naprej in gospodarstvo vse bolj temelji na znanju in kvalifikacijah. Obstajajo možnosti za optimizacijo udeležbe delovno sposobnega prebivalstva, zlasti žensk, migrantov in starejših delavcev, na trgu dela.

               (11)

               Stopnja zaposlenosti starejših delavcev je še vedno pod povprečjem EU (43,1 % v primerjavi z 48,8 %), čeprav se je znatno izboljšala in se približuje povprečju v EU, in skoraj 30 % ljudi je tik pred upokojitvijo od 1,5 do tri leta brezposelnih ali na bolniški. Še vedno precej razširjeno uveljavljanje možnosti za predčasno upokojitev oz. invalidsko pokojnino ter razmeroma nizka zakonsko določena upokojitvena starost za ženske (60 let), ki se bo v prihodnosti le zelo postopoma povečevala, negativno vplivajo na ponudbo delovne sile starejših delavcev. V letu 2012 je bila sprejeta vrsta ukrepov, da se dvigne dejanska upokojitvena starost, predvsem na način manjše uporabe zgodnjega upokojevanja ter pokojnin za invalidnost.

               (12)

               Čeprav je stopnja zaposlenosti žensk v Avstriji relativno visoka (leta 2012 je znašala 70,3 %, medtem ko je bilo povprečje na ravni EU 62,4 %), še vedno obstajajo možnosti za njeno povečanje z zmanjševanjem segmentacije po spolu na trgu dela. Delež žensk, ki so zaposlene za krajši delovni čas, je med najvišjimi v Uniji, storitve otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe pa so omejene. Izmerjene stopnje zaposlenosti žensk v ekvivalentu zaposlitve s polnim delovnim časom kažejo, da ima Avstrija posebne težave z izkoriščanjem celotnega potenciala delovne sile žensk. Poleg tega je visoka koncentracija žensk na manj plačanih delovnih mestih in ženske so skoraj dvakrat bolj pogosto marginalno zaposlene kot moški. Ta vzorec povzroča razliko v plačilu med spoloma, ki znaša 24 % in je tretja najvišja v Uniji. Zmanjševanje davčne obremenitve za delavce z nizkimi dohodki bi lahko zagotovilo večje spodbude za povečanje udeležbe na trgu dela. Struktura avstrijskega davčnega sistema zagotavlja možnosti za preusmeritev obdavčenja na druge vire, ki manj škodujejo rasti. Dejansko prihodki od davka na premoženje v Avstriji znašajo 0,5 % BDP in so znatno pod povprečjem v EU, ki znaša 2,1 % BDP. Zlasti prihodki iz periodičnih davkov na nepremičnine, ki so najmanj škodljivi za rast, so tretji najnižji v Uniji in so leta 2011 predstavljali 0,2 % BDP (povprečje v EU: 1,3 %).

               (13)

               Leta 2011 je bilo 19 % delovno sposobnih ljudi v Avstriji rojenih v tujini in tako ima država enega največjih deležev za delo sposobnih migrantov med državami v Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Migranti se pogosto soočajo s težavami na trgu dela in zanje so značilne bistveno višje stopnje brezposelnosti (9,7 % v primerjavi z 3,6 %) in nižje stopnje zaposlenosti (državljani iz držav, ki niso članice EU-27: 62,8 % v primerjavi z Avstrijci: 76,4 %). Poleg tega so ljudje priseljenskega porekla trikrat pogosteje zaposleni in plačani pod svojo dejansko ravnjo kvalifikacij kot Avstrijci (leta 2008: 27,5 % v primerjavi z 9,7 %). Tudi njihovi rezultati na področju izobraževanja so slabši in njihovo tveganje za revščino je dvakrat višje (26,6 % glede na 12,6 %).

               (14)

               Srednjeročne in dolgoročne napovedi glede izdatkov iz naslova pokojninskega in zdravstvenega varstva predstavljajo tveganje za vzdržnost javnih financ. Dolgoročne napovedi glede izdatkov za oskrbo tudi kažejo, da obstaja tveganje za vzdržnost, čeprav v manjšem obsegu. Nedavne reforme pokojninskega sistema bodo najverjetneje nekoliko zmanjšale tveganja za vzdržnost, če jih bodo spremljale izboljšave pogojev na trgu dela, ki bi omogočile, da bi starejši delavci ostali dlje časa zaposleni. Vendar še vedno ni pospešenega usklajevanja med upokojitvenimi starostmi moških in žensk ter dviga dejanske upokojitvene starosti s prilagajanjem upokojitvene starosti ali pokojninskih pravic podaljšanju pričakovane življenjske dobe. Vprašanje fiskalne vzdržnosti sistema zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe je treba obravnavati tudi glede na naraščajočo potrebo in povpraševanje po zagotavljanju dolgotrajne oskrbe. Nedavni strateški ukrepi v zdravstvenem sektorju bodo verjetno pomenili napredek v pravo smer, čeprav je treba v prihodnjih letih temeljito oceniti njihovo učinkovitost. Obstajajo možnosti za izboljšanje preprečevanja, rehabilitacije in samostojnega življenja, da bi se omejili prihodnji stroški dolgotrajne oskrbe.

               (15)

               Po številnih primerljivih mednarodnih študijah in preizkusih so rezultati izobraževanja avstrijskih učencev oz. dijakov v starostni skupini 10–15 let pod povprečjem kljub dejstvu, da je leta 2009 znašala poraba Avstrije za izobraževanje 6,01 % BDP, kar je precej nad povprečjem v EU (5,41 %). Več kot 25 % mladih, starih 15 let, ima slabe bralne spretnosti in rezultati pri matematiki so samo malenkost boljši. Razlike v dosežkih med mladimi s priseljenskim ozadjem in njihovimi vrstniki domačini so med največjimi v Uniji. Naraščajoče število študentov v visokem šolstvu pomeni breme za finančne in organizacijske sisteme, vendar je delež študentov, ki uspešno zaključijo študij, majhen. Tudi pristojnosti za upravljanje in financiranje izobraževalnega sistema so razdrobljene.

               (16)

               Avstrija je ena od držav članic, ki bi ji (v smislu BDP) najbolj koristilo zmanjšanje ovir pri čezmejnem opravljanju storitev. Vendar še vedno obstajajo znatne ovire za vstop in učinkovito konkurenco v storitvenem sektorju. Te ovire so zlasti izrazite v svobodnih poklicih in železniškem prometu. Strokovne storitve igrajo pomembno vlogo na trgih poslovnih storitev ter predstavljajo 10 % BDP in 11 % celotne zaposlenosti. Še vedno so prisotne omejitve pri dostopu do različnih poklicev v storitvenem sektorju in njihovem opravljanju, npr. glede pravne oblike in zahtev v zvezi z lastništvom delnic. Obstaja veliko razlogov za presojo upravičenosti teh omejitev in razmislek, če istih ciljev javnega interesa ne bi bilo mogoče doseči z manj strogimi regulativnimi ureditvami. Čeprav bo nedavna sprememba konkurenčnega prava okrepila pristojnosti avstrijskega organa za konkurenco, so njegovi finančni in človeški viri še pod ravnmi v gospodarstvih, ki so podobne velikosti ali celo manjša.

               (17)

               Avstrija je dosegla napredek na področju čezmejnega sodelovanja med matično državo in državo gostiteljico pri finančnem nadzoru. Poleg tega je bil dosežen dodatni napredek pri prestrukturiranju nacionaliziranih ali delno nacionaliziranih bank, ki so prejele pomoč za prestrukturiranje. Vendar zaradi tveganj, povezanih z nadaljnjim poslabšanjem kakovosti sredstev teh bank, še vedno obstajajo posebej občutljiva področja, ki jih je treba pozorno spremljati.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo avstrijske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 7 spodaj.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 spodaj.

               (20)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (6). Kot država katere valuta je euro, bi morala Avstrija tudi zagotoviti, da se navedena priporočila izvajajo v celoti in pravočasno –

         PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2013–2014 ukrepa tako, da:

               1.

               Izvaja proračun za leto 2013, kot je predvideno, da na vzdržen način odpravi čezmeren primanjkljaj in doseže povprečno letno strukturno prilagoditev, določeno v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po odpravi čezmernega primanjkljaja nadaljuje strukturno prilagajanje s hitrostjo, ki je primerna, da bi bil srednjeročni cilj dosežen do leta 2015. Racionalizira fiskalne odnose med različnimi vladnimi ravnmi, tako da na primer poenostavi organizacijski okvir in uskladi pristojnostmi na področju financiranja in porabe.

               2.

               Doseže uskladitev upokojitvene starosti za moške in ženske, dvigne dejansko upokojitveno starost na način, da se poveže upokojitvena starost ali pokojninske pravice s spremembami glede pričakovane življenjske dobe, izvaja in spremlja nedavne reforme, ki omejujejo dostop do predčasnega upokojevanja, in še bolj izboljša zaposljivost starejših delavcev, da bi se dvignili dejanska upokojitvena starost in stopnja zaposlenosti starejših delavcev.

               3.

               Sprejme nove ukrepe za povečanje udeležbe žensk na trgu dela, in sicer nadalje izboljša storitve otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe ter odpravi velike razlike v plačah in pokojninah glede na spol. Na trgu dela v celoti izkoristi potencial ljudi s priseljenskim ozadjem s še boljšim priznavanjem njihovih kvalifikacij in izobrazbe. Zmanjša dejanske obremenitve dela zaradi obdavčenja in prispevkov socialnega varstva za tiste z nižjimi dohodki, in sicer na proračunsko nevtralen način, tako da se bolj opre na druge vire obdavčenja, ki manj škodujejo rasti, kot so na primer periodični davki na premoženje.

               4.

               Učinkovito izvaja nedavne reforme sistema zdravstvenega varstva, da se uresniči pričakovano povečanje stroškovne učinkovitosti. Razvije finančno vzdržen model za zagotavljanje dolgotrajne oskrbe ter večjo pozornost nameni preprečevanju, rehabilitaciji in samostojnemu življenju.

               5.

               Izboljša rezultate izobraževanja, zlasti prikrajšanih mladih, tudi s spodbujanjem izobraževanja v zgodnjem otroštvu in zmanjševanjem negativnih učinkov zgodnjega razvrščanja učencev glede na njihove dosežke. Nadalje izboljša strateško načrtovanje v visokem šolstvu in okrepi ukrepe za zmanjšanje šolskega osipa.

               6.

               Dodatno okrepi pooblastila in sredstva zveznega organa za konkurenco in spremlja izvajanje reforme konkurenčnega prava. Odstrani prekomerne ovire za ponudnike storitev. To vključuje pregled, ali splošni interes opravičuje obstoječe omejitve dostopa do reguliranih poklicev in opravljanja teh poklicev, ter spodbujanje konkurence, zlasti v železniškem sektorju.

               7.

               Za ohranjanje finančne stabilnosti še naprej natančno nadzoruje nacionalizirane in delno nacionalizirane banke ter pospeši njihovo prestrukturiranje.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (3)  UL C 219, 24.7.2012, str. 1.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (6)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0140

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem konvergenčnem programu za Malto, 2004–2007  /* SEK/2005/0140 končno */

	Bruselj, 2.2.2005SEK(2005) 140 končnoPriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem konvergenčnem programu za Malto, 2004–2007(predložena s strani Komisije)  OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo države članice, ki ne sodelujejo, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe je moral Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem je Svet prouči program, mora na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dati svoje mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet tudi prouči skladno z istimi postopki.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo pri enotni valuti, vendar pa morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno s tistim glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem eura. Zaradi javnofinančnega primanjkljaja v višini 9,7 % BDP in deleža dolga v višini 70,4 % BDP, izkazanih v letu 2003, je Svet 5. julija 2004 sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, in priporočil, da naj ga odpravi najkasneje do leta 2006. Malti je bilo priporočeno tudi, da naj izvaja strukturne ukrepe za racionalizacijo in zmanjševanje odhodkov ter naj do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje cilja glede primanjkljaja za leto 2005. Malteški organi oblasti so bili tudi pozvani, da naj zagotovijo, da se rast deleža dolga v letu 2005 ustavi in se nato začne zniževati. Komisija je v sporočilu z dne 22. decembra 2004 ugotovila, da je malteška vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje cilja glede primanjkljaja v letu 2005.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, prve dopolnitve teh programov pa do konca leta 2004.Prvi konvergenčni program Malte, ki je zajemal obdobje 2004–2007, je bil predložen 21. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Malta je dopolnitev konvergenčnega programa predložila 7. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi, ki so jih službe Komisije pripravile jeseni 2004, in kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov , priporočil v širših smernicah ekonomske politike za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Na podlagi tega je nastala naslednja ocena:-  Malteška vlada je 7. decembra 2004 predložila prvo dopolnitev konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2007. Program je v glavnem v skladu s kodeksom ravnanja. Vendar pa je razčlenitev javnih izdatkov nepopolna in podatki o cenah niso v skladu z usklajenimi opredelitvami.-  Makroekonomski scenarij, predstavljen v dopolnitvi programa, predvideva postopno pospešitev gospodarske dejavnosti. Ocenjena stopnja rasti BDP za leto 2004 (0,6 %) je nižja kot v napovedi Komisije jeseni 2004 (1 %), medtem ko se zdijo projekcije rasti za leto 2005 (1,5 %) in za 2006 (1,8 %) verjetne in povsem usklajene s projekcijami Komisije. Po pričakovanjih naj bi se rast še pospešila na koncu programskega obdobja in dosegla 2,2 % v letu 2007. Na splošno se zdijo predpostavke o rasti verjetne.-  Letna inflacija, ki se na Malti trenutno meri z letno spremembo indeksa drobnoprodajnih cen, se je v zadnjih mesecih nekoliko znižala in je ocenjena na 2,9 % za celotno leto 2004. Projekcije za programsko obdobje predvidevajo, da se bo inflacija zniževala in dosegla 2,4 % v letu 2005 ter 1,9 % v letih 2006 in 2007. Efektivni devizni tečaj malteške lire se je v letu 2004 malce dvignil, tako nominalno kot realno. Nominalni efektivni devizni tečaj lire naj bi v programskem obdobju predvidoma ostal v glavnem nespremenjen. Centralna banka od septembra 2003 ohranja kratkoročne obrestne mere kot svoje najpomembnejše obrestne mere nespremenjeno na 3 % (100 baznih točk nad ravnijo euroobmočja). Obrestne mere naj bi predvidoma zrasle za pol odstotne točke v letu 2005 in ostale na 3,5 % do leta 2007.-  Glede na najnovejše podatke o izvrševanju proračuna za leto 2004 se zdi, da je ciljna stopnja primanjkljaja v višini 5,2 % BDP, ki je zastavljena za zadevno leto in potrjena v programu, dosegljiva. Tudi ciljne stopnje primanjkljaja do leta 2007 so potrjeni v dopolnitvi. Predvsem je cilj konvergenčnega programa še vedno znižati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se predvidoma znižal s 5,2 % BDP v letu 2004 na 3,7 % v letu 2005 in na 2,3 % v letu 2006 ter se nato v letu 2007 še dodatno zmanjšal na 1,4 % BDP. V primerjavi s prejšnjim programom trenutna dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na nespremenjen makroekonomski scenarij. Proračunska konsolidacija temelji na ukrepih za dvig prihodkov in zmanjšanje odhodkov.-  Zaradi svoje majhnosti in odprtosti je malteško gospodarstvo zelo nestabilno in občutljivo na zunanje pretrese. Zato obstaja večje tveganje v pozitivni in negativni smeri ne le za makroekonomski scenarij, temveč tudi za uresničevanje proračunskega prilagajanja, predvidenega v programu. Vendar pa je tudi ob upoštevanju tveganj pot konsolidacije v glavnem verjetna zaradi preudarnega makroekonomskega scenarija, ki je osnova za program, narave napovedanih ukrepov za zmanjševanje primanjkljaja in proračunskih napovedi v programu.-  Bruto javni dolg naj bi se predvidoma dvignil s 70,4 % BDP v letu 2003 na 73,2 % BDP v letu 2004. V skladu s programom naj bi delež dolga padel na 72 % v letu 2005 in se do konca programskega obdobja približal 70 %. Malteški organi oblasti napovedujejo, da se bo zaradi gospodarske rasti, postopnega izboljšanja primarnega salda in prodaje premoženja od leta 2005 zniževalo razmerje dolga in BDP. Vendar pa načrtovana dinamika dolga zahteva podrobnejše podatke o izrednih poslih, s katerimi se delno izravnajo učinki precejšnjega privatizacijskega iztržka (več kot 2 % BDP v letih 2005 in 2006), in natančnejše spremljanje teh poslov.-  Program vsebuje vladni program strukturne reforme, ki je osredotočen na pobude za prestrukturiranje subjektov javnega prava in izboljšanje delovanja nekaterih področij dejavnosti, kot so industrija, pristanišča, transport in energetika. Privatizacija je del paketa reform, opredeljenega v programu, ki predvideva tudi okrepitev boja proti goljufijam pri davkih in dobičku. Vlada je predstavila tudi belo knjigo o reformi malteškega pokojninskega sistema. Druge pomembne strukturne reforme sistemov davčnih olajšav in zdravstvenega sistema je treba še opraviti.-  V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ obstajajo tveganja, ki odražajo predvidene stroške starajočega se prebivalstva. Strategija zagotavljanja vzdržnosti, predstavljena v programu, je odvisna od doseganja proračunskih ciljev. Vključuje tudi reformi pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki še nista bili opredeljeni ali izvedeni. Medtem ko bi neuspeh pri doseganju proračunskih ciljev vsekakor ogrozil vzdržnost, je tudi prizadevanje za proces reform pomemben za dolgoročno obvladovanje povečanja javnih izdatkov, povezanih s staranjem.-  Na splošno se gospodarske politike, opisane v dopolnitvi, v glavnem skladajo s širšimi smernicami ekonomske politike na področju javnih financ, značilnimi za posamezno državo. Program je predvsem usklajen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet.Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za mnenje Sveta o dopolnjenem konvergenčnem programu Malte in ga pošilja Svetu.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem konvergenčnem programu za Malto, 2004–2007SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –DAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne 17. februarja 2005 je Svet proučil dopolnjeni konvergenčni program Malte, ki zajema obdobje med letoma 2004 in 2007. Program je na splošno usklajen s kodeksom ravnanja. Vendar je razčlenitev javnih izdatkov nepopolna, podatki o cenah pa niso skladni z maastrichtskimi usklajenimi opredelitvami. Zato je Svet pozval Malto, da naj izpolni zahteve po podatkih.2.  Makroekonomski scenarij, ki je osnova za program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 0,6 % v letu 2004 na povprečno 1,8 % v preostalem delu programskega obdobja. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da je ta scenarij v zvezi s predpostavkami o rasti verjeten. Tudi projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične.3.  5. julija 2004 je Svet sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, in priporočil, da naj ga odpravi do leta 2006.4.  Cilj programa je znižati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006. Proračunska konsolidacija temelji na ukrepih za dvig prihodkov in zmanjšanje odhodkov. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se predvidoma znižal s 5,2 % v letu 2004 na 2,3 % BDP v letu 2006 in se nato v letu 2007 še dodatno zmanjšal na 1,4 % BDP. V primerjavi s prejšnjim programom trenutna dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na bolj ali manj nespremenjen makroekonomski scenarij.5.  Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena. Zlasti se zdi dosegljiv proračunski cilj glede javnofinančnega primanjkljaja v višini 5,2 % v letu 2004; kar pa se tiče leta 2005 in naslednjih let, je zaradi preudarnega makroekonomskega scenarija, ki je osnova za program, narave napovedanih ukrepov za znižanje primanjkljaja in proračunskih projekcij iz programa pot konsolidacije v glavnem verjetna v okviru trenutno predvidenega zunanjega okolja.6.  Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu zadostna za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006 in videti je, da zagotavlja dovolj visoko varnostno rezervo, da v programskem obdobju ob običajnih makroekonomskih nihanjih ta prag ne bi bil presežen. Vendar pa morda ne zadošča za zagotovitev, da bi bil v programskem obdobju dosežen srednjeročni cilj iz Pakta stabilnosti in rasti, in sicer proračunski položaj blizu ravnovesja.7.  V skladu s programom naj bi se delež dolga dvignil s 70,4 % BDP v letu 2003 na 73,2 % BDP v letu 2004. Nato naj bi se ob koncu programskega obdobja predvidoma znižal na 70,4 % BDP. Malteški organi oblasti napovedujejo, da se bo zaradi gospodarske rasti, postopnega izboljšanja primarnega salda in prodaje premoženja od leta 2005 zniževalo razmerje dolga in BDP. Vendar pa so zaradi številnih dejavnikov, ki delno izravnavajo učinke precejšnjega privatizacijskega iztržka (več kot 2 % BDP v letih 2005 in 2006), potrebni podrobnejši podatki o izrednih poslih in njihovo natančnejše spremljanje.8.  V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ obstajajo tveganja, ki odražajo predvidene stroške starajočega se prebivalstva. Strategija zagotavljanja vzdržnosti iz programa je odvisna od doseganja proračunskih ciljev. Vključuje tudi reformi pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki še nista bili opredeljeni in izvedeni. Medtem ko bi neuspeh pri doseganju proračunskih ciljev vsekakor ogrozil vzdržnost, je tudi prizadevanje za proces reform pomembno za dolgoročno obvladovanje povečanja javnih izdatkov, povezanih s staranjem.9.  Na splošno so ekonomske politike iz dopolnitve v glavnem usklajene s širšimi smernicami gospodarske politike na področju javnih financ za posamezne države. Program je predvsem usklajen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet.Preglednica Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij.2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realni BDP (spremembe v %) | KP 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |COM dec. 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | ni podatkov |KP maj 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |COM okt. 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | ni podatkov |KP maj 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |COM okt. 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | ni podatkov |KP maj2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |COM okt. 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | ni podatkov |KP maj 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |COM okt. 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | ni podatkov |KP maj 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |Viri: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2004 (COM); izračuni služb Komisije. | [1] UL L 209, 2.8.1997. Vse dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52012DC0305

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2012ter mnenjem Sveta o nemškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016 /* COM/2012/0305 final */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Nemčije za leto 2012
ter mnenjem Sveta o nemškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi
potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav
članic[4],
ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je
12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Nemčije za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi
nemškega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.
(4)       Komisija je 23. novembra
2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega
evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki
temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Nemčije ni
opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti
poglobljeni pregled.
(5)       Evropski svet je
2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje
finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje
rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne
konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil
gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju
brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)       Evropski svet je
2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu
„euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo
vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne
programe in nacionalne reformne programe.
(7)       Nemčija je
18. aprila 2012 predložila program stabilnosti za obdobje 2012–2016,
12. aprila 2012 pa nacionalni reformni program za leto 2012. Programa
sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.
(8)       V skladu s prvim uradnim
obvestilom o primanjkljaju in dolgu, ki ga je Nemčija predložila leta 2012
za obdobje 2008–2011 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2011 pod referenčno vrednostjo
3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Poleg tega naj bi v skladu z napovedjo
Komisije iz pomladi 2012 javnofinančni primanjkljaj ostal pod
referenčno vrednostjo iz Pogodbe in se v obdobju napovedi še zmanjšal.
Zato je Komisija v skladu s Paktom za stabilnost in rast
30. maja sprejela priporočilo, da Svet sprejme sklep o
razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s
členom 126(12) Pogodbe.
(9)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je
makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v
programu, verjeten. Napovedi programa za obdobje 2012–2013 so na splošno
skladne z napovedjo Komisije iz pomladi 2012, kar zadeva hitrost in gibanje
gospodarske rasti ter gibanje na trgu dela. Napovedi programa glede gospodarske
rasti v nadaljnjih letih so na splošno skladne z oceno Komisije o potencialni
stopnji rasti Nemčije v srednjeročnem obdobju. Namen proračunske
strategije, opredeljene v programu, je izpolniti srednjeročni
proračunski cilj že v letu 2012 in doseči bolj ali manj uravnotežen javnofinančni
saldo od leta 2014, pri čemer nominalni primanjkljaj v letu 2011, tj.
precej pred rokom leta 2013, znaša 1,0 % BDP, kar je pod referenčno
vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Program opredeljuje predhodni
srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP
(interpretiran kot ozek razpon okrog 0,5 % BDP), kar ustrezno odraža
zahteve Pakta za stabilnost in rast glede primanjkljaja, ki ne presega
0,5 % BDP. Tveganja za ciljni primanjkljaj in dolg lahko nastanejo zlasti,
če se izkaže, da so potrebni dodatni ukrepi za stabilizacijo
finančnega sektorja. Na podlagi (preračunanega) strukturnega
primanjkljaja[6]
namerava Nemčija izpolnjevati svoj srednjeročni cilj v celotnem
programskem obdobju, tudi ob upoštevanju ocene tveganja. V skladu s podatki iz
programa in ob upoštevanju ocene tveganj naj bi stopnja rasti
javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani
prihodkov v letu 2012 presegla referenčno vrednosti za odhodke iz Pakta za
stabilnost in rast, v letu 2013 pa naj bi bila skladna z njo. Bruto dolg naj bi
se v letu 2012 povečal za 0,8 odstotne točke na 82,0 % BDP, nato
pa naj bi se v letu 2013 zmanjšal na 80 % BDP in se še naprej zmanjševal.
Po odpravi čezmernega primanjkljaja je Nemčija v prehodnem obdobju in
v skladu z načrti dovolj hitro napreduje proti doseganju referenčne
vrednosti za znižanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast.
(10)     Zvezna vlada je sprejela
ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne porabe v zdravstvu ter
predlagala reformo dolgotrajne oskrbe. Potrebna bodo dodatna prizadevanja za
izboljšanje učinkovitosti zdravstva, da se omejijo pričakovana
nadaljnja povečanja odhodkov. Predlagana reforma dolgotrajne oskrbe tudi
ne bo zadostovala za omejevanje predvidenih prihodnjih povečevanj
stroškov. Učinkovitost davčnega sistema je mogoče izboljšati.
Zvezna vlada je na dobri poti, da bo izpolnila svojo zavezo za povečanje
odhodkov na področju izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast.
Vendar morajo tudi dežele in občine, ki krijejo večino odhodkov za
izobraževanje in raziskave, zagotoviti ustrezno in učinkovito porabo na
teh področjih. Z uvedbo nove ustavne zavore za dolg se je nemški fiskalni
okvir še bolj okrepil. Vendar pri izvajanju proračunskega pravila na
deželni ravni ni posebnega napredka.
(11)     Finančni sektor kot
celota se je stabiliziral zaradi obsežne javne pomoči v povezavi z
lastnimi prizadevanji za prilagoditev in pozitivnimi učinki okrepitve
nemškega gospodarstva. Kljub na splošno relativno stabilnemu finančnemu
sektorju in odsotnosti kreditnega krča ostajajo pomanjkljivosti, kot so
strukturni problemi nekaterih deželnih bank (Landesbanken), predvsem
zaradi odsotnosti učinkovitega poslovnega modela, šibkih upravnih struktur
in pomanjkljivosti zaradi visoke stopnje odvisnosti od medbančnih posojil.
(12)     Vsi udeleženci na trgu nimajo
enakih koristi od dobrega delovanja nemškega trga dela, na katerem se
zaposlovanje povečuje, brezposelnost pa je zmerna, plače pa se ne
povečujejo vedno v skladu s produktivnostjo. Zaradi odvračilnega
učinka visokega davčnega primeža, zlasti zaradi visokih prispevkov za
socialno varnost, je zlasti vključevanje oseb z nizkimi dohodki na trg
dela še vedno ovirano. Zaradi razširjenosti malega dela ni pridobljenih veliko
pokojninskih pravic. Zato je treba izboljšati prehod z malega dela na stabilnejše
oblike pogodb. Nedavna reforma instrumentov trga dela bi morala spodbujati
zaposlitvene možnosti za vse. Povečanje učinkovitosti izobraževalnega
sistema in uspešnosti prikrajšanih skupin na področju izobraževanja, je
velik izziv za Nemčijo. Srednje- in dolgoročno bo pomembno
zagotavljanje razpoložljivosti kvalificirane delovne sile, da se omejijo
negativni učinki demografskih sprememb na potencialno rast. Razlog za
zaskrbljenost je majhen delež žensk, zaposlenih za poln delovni čas. Odvračilni
davčni ukrepi za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu ter
pomanjkanje zmogljivosti za otroško varstvo za poln delovni čas in
celodnevnih šol ovirajo zaposlovanje žensk.
(13)     Nemčija izvaja večjo
reformo energetskega sistema. Treba je čim bolj zmanjšati skupne ekonomske
stroške preoblikovanja energetskega sistema s pospešitvijo širitve nacionalnega
in čezmejnih omrežij, nenehnim povečevanjem stroškovne
učinkovitosti podnebne politike in politike obnovljivih energetskih virov,
sprejetjem odločnih ukrepov za nadaljnje spodbujanje energetske
učinkovitosti ter povečanjem konkurence na energetskih trgih. Zaradi
osrednjega geografskega položaja Nemčije ima nemški železniški sistem
velik učinek na celoten evropski železniški sistem. Konkurenca na trgu
železniškega potniškega in tovornega prometa je še vedno zelo majhna, predvsem
zato, ker ni učinkovitega ločevanja med upravljavcem infrastrukture
in železniškim holdingom. Kljub napredku, doseženemu v zadnjih letih, med
drugim zaradi izvajanja direktive o storitvah, bi bilo mogoče še bolj
okrepiti konkurenco in rast produktivnosti v nekaterih storitvenih panogah (na
primer gradbeništvu).
(14)     Nemčija je sprejela
številne zaveze v okviru pakta „euro plus“. Te zaveze in izvajanje zavez,
predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje
konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev
finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro
plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.
(15)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo
prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem
ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko
politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v
točkah 1 do 4 spodaj.
(16)     Svet je ob upoštevanju te
ocene proučil nemški program stabilnosti za leto 2012, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v
priporočilu v točki 1 spodaj.
PRIPOROČA, naj Nemčija v
obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:
1.           Nadaljuje naj s trdnimi
fiskalnimi politikami, da bi v letu 2012 dosegla srednjeročni
proračunski cilj. V ta namen naj izvaja predvideno proračunsko
strategijo, pri čemer naj zagotavlja skladnost z referenčno
vrednostjo za odhodke in zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem
glede zmanjšanja dolga. Nadaljuje naj konsolidacijo, prijazno rasti, s še
večjimi prizadevanji za spodbujanje učinkovitosti javne porabe v
zdravstvu in dolgotrajni oskrbi ter z uporabo neizkoriščenega potenciala za
izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema. Izkoristi naj manevrski
prostor za večje in učinkovitejše odhodke na področju
izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast, na vseh ravneh uprave.
Dokonča naj izvajanje zavore za dolg na skladen način v vseh deželah,
pri čemer naj zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in
korekcijske mehanizme.
2.           Odpravi naj preostale
strukturne slabosti v finančnem sektorju, med drugim z nadaljnjim
prestrukturiranjem tistih deželnih bank, ki potrebujejo ustrezno financiran
poslovni model, sposoben preživetja, ob hkratnem izogibanju prekomernemu
razdolževanju.
3.           Zmanjša naj visok davčni
primež na proračunsko nevtralen način, zlasti za osebe z nizkimi
dohodki, ter ohrani ustrezne ukrepe za aktiviranje in vključitev na trg
dela, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Ustvari naj pogoje za rast plač v
skladu s produktivnostjo. Sprejme naj ukrepe za izboljšanje uspešnosti
prikrajšanih skupin na področju izobraževanja, predvsem z zagotavljanjem
enakih možnosti v sistemu izobraževanja in usposabljanja. Postopoma naj odpravi
odvračilne davčne ukrepe za osebe z drugim virom dohodka v
gospodinjstvu ter poveča razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni
čas in celodnevnih šol.
4.           Nadaljuje naj prizadevanja za
omejitev skupnih ekonomskih stroškov preoblikovanja energetskega sistema na
minimum, tudi s pospešitvijo širitve nacionalnega in čezmejnih
električnih in plinskih omrežij. Zagotovi naj, da bo institucionalna
ureditev zagotavljala učinkovito konkurenco na železniških trgih. Sprejme
naj ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v sektorjih storitev,
vključno s poklicnimi storitvami in nekaterimi obrtmi, zlasti v
gradbeništvu.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2012) 305 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[4]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in
začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi
informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.
[7]               V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


				|

		52013DC0352

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2013 in mnenje Sveta o bolgarskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016 /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Bolgarije za leto 2013
in mnenje Sveta o bolgarskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših smernicah za
ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010
sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je 6. julija 2012
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za
leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi bolgarskega konvergenčnega
programa za obdobje 2011-2015.
(5)       Komisija je 28. novembra 2012
sprejela letni pregled rasti[6],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi
Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem je Bolgarijo
opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(6)       Evropski svet je 14. marca 2013
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter
modernizaciji javne uprave.
(7)       Komisija je 10. aprila 2013
objavila rezultate poglobljenega pregleda[8]
za Bolgarijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU)
št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v
Bolgariji obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo spremljanje in
ukrepanje politike. Stalno pozornost je treba namenjati zlasti vplivu
razdolževanja v podjetniškem sektorju, nenehnim prilagoditvam salda s tujino
ter konkurenčnosti in trgu dela.
(8)       Bolgarija je 19. aprila 2013
predložila konvergenčni program za leto 2013, ki zajema obdobje 2012–2016,
in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
(9)       Na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2013 v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Bolgarija na splošno zdrave
javne finance. Leta 2012 je država dosegla srednjeročni proračunski
cilj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi
iz konvergenčnega programa, je verjeten za obdobje 2013–14, saj naj bi
letna rast dosegla 1,0 % leta 2013 in 1,8 % leta 2014. V napovedi Komisije iz
pomladi 2013 je za leto 2013 predvidena rast BDP v višini 0,9%, za leto 2014 pa
1,7%. Cilj proračunske strategije, opisane v programu, je v celotnem
obdobju programa ohranjati strukturni proračunski saldo blizu
srednjeročnega proračunskega cilja. V programu je potrjen prejšnji
srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP, ki celo
presega formalne zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na
(preračunani) strukturni proračunski saldo, ki naj bi se po ocenah
rahlo poslabšal zaradi povečanja primanjkljaja z 0,4 % BDP leta 2012 na
raven od 0,7 % do 0,8 % BDP v obdobju 2013–2016, bo Bolgarija v
obdobju konvergenčnega programa rahlo zaostajala za svojim
srednjeročnim proračunskim ciljem. V obdobju 2013–15 naj bi stopnja
rasti javnofinančnih odhodkov z upoštevanjem diskrecijskih ukrepov na
strani prihodkov spoštovala referenčno vrednost za odhodke iz Pakta za
stabilnost in rast, leta 2016 pa bi jo že presegla. Delež javnega dolga je pod 60 %
BDP in glede na konvergenčni program naj bi bil največji leta 2014,
ko bi dosegel 20,4% BDP, nato pa se zmanjševal do konca programskega obdobja.
Tudi v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 naj bi delež dolga v
letu 2014 znašal 20,3 % BDP.
(10)     Bolgarija je v
zadnjih letih občutno okrepila svoj fiskalni okvir, zaradi česar je
lahko ohranjala fiskalno disciplino, hkrati pa je povečala verodostojnost
svoje fiskalne politike. Novi zakon o javnih financah, ki bo začel veljati
leta 2014, ohranja obstoječa numerična fiskalna pravila, dodatno
povečuje zahteve na občinski ravni in spreminja triletni
srednjeročni proračunski okvir. Pomembno je, da bolgarski organi
nadaljujejo reforme in se ustrezno pripravijo na izvajanje novega zakona,
predvsem z načrtovano ustanovitvijo neodvisne fiskalne institucije, ki bo
imela jasen mandat in zadostna sredstva ter bo funkcionalno avtonomna. Pri
izpolnjevanju davčnih obveznosti je možnih precej izboljšav in napredek na
tem področju bi državi omogočil, da poveča odhodke, ki
spodbujajo rast. Čeprav je Bolgarija sprejela nekatere vidne ukrepe za
zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti in učinkovitejše pobiranje
davkov, davčni sistem še vedno dopušča številne davčne utaje,
prav tako pa je zanj značilna majhna upravna učinkovitost. Upravni
stroški pobiranja davkov so visoki, kot tudi stroški podjetij v zvezi s
plačevanjem davkov. Kljub sprejetim ukrepom za izboljšanje izpolnjevanja davčnih
obveznosti je delež sive ekonomije po ocenah še vedno visok in za njegovo
zmanjšanje bodo potrebni trajni dolgoročni ukrepi.
(11)     Zgodnji izstop iz trga dela je
eden ključnih izzivov pri izboljševanju ustreznosti pokojninskega sistema
in tudi z vidika ponudbe delovne sile. Stopnja zaposlenosti starejših delavcev,
zlasti žensk, je pod povprečjem EU, posledično pa veliko ljudi nima
dostojnih pokojnin. Na tem področju se že izvajajo pomembne reforme,
vendar so posebne sheme, ki veljajo za nekatere poklice, eden od dejavnikov, ki
znižujejo dejansko upokojitveno starost. Da bi Bolgarija nadgradila napredek,
ki ga je dosegla pri zvišanju upokojitvene starosti, bi se morala poleg tega
pripraviti na (in določiti datum za) uvedbo enake zakonsko določene
polne upokojitvene starosti za moške in ženske, ki so ves čas
plačevali pokojninske prispevke. Revizija meril in nadzornih ukrepov na
področju dodeljevanja invalidskih pokojnin (npr. uvedba zmožnosti za delo
kot eno od meril) bi pomembno prispevala k učinkovitemu omejevanju zlorab.
(12)     Bolgarijo pestijo
podpovprečna stopnja zaposlenosti, ki še upada, pa tudi velike razlike v
deležu brezposelnih v različnih regijah in podskupinah prebivalstva. Kriza
je prizadela predvsem nizko kvalificirane delavce in je zelo povečala brezposelnost
med mladimi. Dolgotrajna brezposelnost se povečuje hitreje kot drugod v
EU. Prenovljeni zavod za zaposlovanje bi lahko imel pomembno vlogo pri
usklajevanju ponudbe in povpraševanja na bolgarskem trgu dela, in sicer z
boljšim svetovanjem, ciljno usmerjenimi ukrepi za zaposlovanje ter boljšim
napovedovanjem prihodnjih zahtev po znanju in spretnostih. Kar zadeva
tekočo pobudo za zaposlovanje mladih, bi lahko z vrednotenjem v zgodnji
fazi izvajanja te pobude zagotovili, da se sredstva namenjajo ukrepom z
največjimi koristi z vidika odpiranja delovnih mest. Državi še ni uspelo
zagotoviti, da bi sistem minimalnih prispevkov za socialno varnost prispeval k
zmanjšanju obsega sive ekonomije, vendar nizko kvalificiranih delavcev ne bi
izločal iz trga dela. Od vseh državljanov EU ravno bolgarske državljane
najbolj ogrožata revščina in socialna izključenost. Izvajanje
nacionalne strategije za boj proti revščini in socialni izključenosti
bi bilo treba obravnavati prednostno. Izboljšati bi bilo treba dostopnost in
učinkovitost socialnih transferjev ter povečati učinkovitost in
dostop do socialnih storitev, zlasti za otroke in starejše. Za nacionalno
strategijo o vključevanju Romov bi bilo treba sprejeti ustrezen akcijski
načrt, v katerem bi bili opredeljeni konkretni ukrepi, zadostna sredstva
in vzpostavitev nadzornega mehanizma za merjenje učinka ukrepov.
(13)     Bolgarija si prizadeva
izboljšati splošno kakovost in učinkovitost svojega izobraževalnega
sistema. Z dokončnim sprejetjem zakona o šolstvu do konca leta 2013 bi bil
zagotovljen okvir za napredovanje pri potrebnih reformah, vključno s
posodobitvijo učnih načrtov ter izboljšavami usposabljanja in spodbud
za učitelje. Napredek pri reformah visokega šolstva je bil zelo majhen.
Precejšnje neskladje med rezultati visokošolskega izobraževanja in potrebami
trga dela povečuje strukturno brezposelnost in ovira razvoj inovativnih
sektorjev z visoko dodano vrednostjo. Nezadostna uspešnost visokošolskih
ustanov je povezana s pomanjkanjem spodbud na institucionalni ravni, pa tudi z
akademsko ravnjo posameznih raziskovalcev in učiteljev. Država se že dlje
časa spoprijema z izzivom povečanja kakovosti sistema zdravstvenega
varstva in obsega zdravstvenih storitev. Bolj pregledno financiranje javnega
zdravstva bi pripomoglo k rasti in večji konkurenčnosti tega
sektorja. Ker se za ambulantno oskrbo nameni le majhen delež sredstev iz
zdravstvenega proračuna, je dostop do stroškovno učinkovitih
zdravstvenih storitev omejen. Zaradi visokega deleža neposrednih plačil
nekateri segmenti prebivalstva nimajo dostopa do zdravstvenih storitev.
Bolgarija se spoprijema z velikimi težavami pri racionalizaciji in upravljanju
v bolnišničnem sektorju.
(14)     Konkurenčnost
domačih podjetij in privabljanje tujih naložb bi se precej povečala,
če bi se izboljšalo poslovno okolje, vključno z večjo
učinkovitostjo javnih storitev. S hitrejšim in bolj sistematičnim
uvajanjem e-uprave bi se lahko med drugim zmanjšali stroški spoštovanja
predpisov in upravno breme za podjetja. Poleg tega bi se s celovitim izvajanjem
in izvrševanjem zakonodaje o gospodarskih družbah, tudi v zvezi z zamudami pri
plačilih in postopki zaradi insolventnosti, občutno izboljšali
okvirni pogoji, predvsem za MSP. Nezadosten dostop do finančnih sredstev
še vedno zavira razvoj MSP. Dobro delujoč neodvisen sodni sistem je glavni
pogoj za trajnostni gospodarski razvoj. Bolgarija je v zadnjih letih
napredovala pri reformi sodnega sistema, zlasti z modernizacijo pravnega in
institucionalnega okvira. Vsekakor pa še ni izkoristila vseh možnosti, da bi
zagotovila optimalno uporabo tega okvira, trajne rezultate in večjo
odgovornost za reforme na vseh ravneh. Večja prizadevanja v boju proti
korupciji bi prav tako pozitivno prispevala k izboljšanju poslovnega okolja.
(15)     Učinkovito izvrševanje
sredstev EU je še vedno odločilnega pomena pri izvedbi potrebnih javnih
naložb. Reforma zakonodaje o javnih naročilih, ki je bila izvedena leta 2011,
je pomembno prispevala k boljšemu nadzoru, preprečevanju in sankcioniranju
nepravilnosti. Tako so že začeli veljati novi predpisi, ki med drugim
urejajo tudi projekte, ki jih sofinancira EU, vendar bi se lahko
učinkovitost predhodnega nadzora še okrepila s povečanjem
pristojnosti agencije za javna naročila.
(16)     Zmogljivost in neodvisnost
regulatorjev v ključnih gospodarskih sektorjih sta pomembna okvirna pogoja
za konkurenčnost. Bolgarska prometna infrastruktura se je v zadnjih letih
nekoliko izboljšala, veliko pa bi še bilo mogoče storiti za
učinkovito zagotavljanje storitev in vzdrževanje infrastrukture. Država še
ni v celoti izpolnila svojih obveznosti na področju notranjega
energetskega trga. Na veleprodajni in maloprodajni ravni se še vedno sooča
s precejšnjimi izzivi. Trajne ovire na trgu, dogovori o zajamčenem
dobičku in regulirane cene ter ob tem še neobstoj veleprodajnega trga za
električno energijo in zemeljski plin povzročajo precejšnjo
zaskrbljenost. Ker je Bolgarija močno odvisna od ene same energetske poti,
je izredno izpostavljena tveganju nenadnih težav z oskrbo. Izvajanje projektov
na področju električne energije in povezovalnih plinovodov bi bilo
treba pospešiti, da se povečata diverzifikacija in zanesljivost oskrbe z
energijo. Nizka energetska učinkovitost je še vedno precejšnje ekonomsko
breme za podjetja in zasebne potrošnike. Energetsko učinkovitost javnih in
zasebnih stavb bi bilo mogoče precej povečati.
(17)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo bolgarske ekonomske politike. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila
poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko
upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v
prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Bolgariji,
ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 7 spodaj.
(18)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil bolgarski konvergenčni program, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 spodaj.
(19)     Svet je ob upoštevanju
poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil
nacionalni reformni program in konvergenčni program. Njegova
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011
so izražena v priporočilih iz točk 3, 4 in 5 spodaj –
PRIPOROČA, naj Bolgarija v obdobju
2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
1.           Z zagotavljanjem doseganja
srednjeročnega proračunskega cilja in izvajanjem rasti prijazne
fiskalne politike, kakor jo je zastavila v konvergenčnem programu, naj
ohranja trden fiskalni položaj. Da bi povečala prihodke, naj izvede
celovito davčno strategijo za krepitev vseh vidikov davčnega prava in
postopkov pobiranja davkov, predvsem pa naj učinkoviteje pobira davke,
odpravlja sivo ekonomijo in zmanjšuje stroške izpolnjevanja davčnih
obveznosti. Ustanovi naj neodvisno institucijo, ki bo zadolžena za nadzor nad
fiskalno politiko ter izvedbo analiz in zagotavljanje svetovanja.
2.           Postopno naj ukine možnosti
predčasne upokojitve, uvede enako zakonsko določeno upokojitveno
starost za moške in ženske ter izvaja aktivne politike zaposlovanja, ki
starejšim delavcem omogočajo, da ostanejo dlje na trgu dela. Uvede naj
strožji nadzor in merila za upravičenost do invalidske pokojnine, da bi se
učinkovito preprečile zlorabe.
3.           Pospeši naj izvajanje
nacionalne pobude za zaposlovanje mladih, na primer v okviru „jamstva za
mlade“. Izvede naj reformo zavoda za zaposlovanje, da bi zagotavljal boljše
svetovanje iskalcem zaposlitve in razvil zmogljivosti za napovedovanje
prihodnjih zahtev po znanju in spretnostih. Okrepi naj aktivne politike
zaposlovanja, zlasti v okviru nacionalnih programov zaposlovanja. Z revizijo
minimalnih pragov za prispevke za socialno varnost naj zagotovi, da sistem ne
bo izločal nizko kvalificiranih delavcev iz trga dela. Zagotovi naj
konkretne rezultate pri izvajanju nacionalnih strategij za boj proti
revščini in za integracijo Romov. Izboljša naj dostopnost in
učinkovitost socialnih transferjev in socialnih storitev, zlasti za otroke
in starejše.
4.           Sprejme naj zakon o šolstvu
in nadaljuje reformo visokega šolstva, predvsem na podlagi boljšega
usklajevanja rezultatov izobraževanja in potreb trga dela ter krepitvijo
sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami, raziskovalnimi ustanovami in
podjetji. Izboljša naj dostop do vključujočega izobraževanja za
prikrajšane otroke, zlasti Rome. Zagotovi naj učinkovit dostop do
zdravstvenega varstva in izboljša oblikovanje cen zdravstvenih storitev tako,
da finančna sredstva za bolnišnice veže na njihove rezultate, ter razvija
ambulantno oskrbo.
5.           Sprejme naj dodatne ukrepe za
izboljšanje poslovnega okolja v smislu odprave administrativnih ovir, izvajanja
strategije za e-upravo ter izvajanja zakonodaje o zamudah pri plačilih. Izboljša
naj kakovost in neodvisnost sodnega sistema ter se učinkoviteje bori proti
korupciji. Izboljša naj dostop MSP in zagonskih podjetij do finančnih
sredstev.
6.           Pospeši naj črpanje
sredstev EU. Zagotovi naj dosledno izvajanje zakonodaje o javnih naročilih
in v ta namen poveča pristojnosti agencije za javna naročila za
predhodni nadzor, da bi se preprečevale nepravilnosti.
7.           Okrepi naj neodvisnost
nacionalnih regulativnih organov in upravno zmogljivost, zlasti v energetskem
in prometnem sektorju ter na področju ravnanja z odpadki in gospodarjenja
z vodo. Odpravi naj ovire na trgu, kvote, ozemeljske omejitve in regulirane
cene ter dokonča oblikovanje trga z uvedbo preglednega veleprodajnega trga
za električno energijo in zemeljski plin. Pospeši naj izvajanje projektov
na področju električne energije in povezovalnih plinovodov ter
poveča zmožnosti za obvladovanje motenj v oskrbi z energijo. Okrepi naj
prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2013) 352 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 114 final.
[9]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.