title: Priporočilo Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2013

text:
               24.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 66/3

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 17. februarja 2015
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2013
   (2015/C 66/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2013 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2013 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2013 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2013.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (4)  UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL C 398, 12.11.2014, str. 289.


				|

		52014DC0405

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2014 in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za leto 2014 /* COM/2014/0405 final */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Danske za leto 2014
in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za leto 2014
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija
2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v
zvezi z nacionalnim reformnim programom  Danske za leto 2013 in dal mnenje o
prenovljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2013–2016.
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[4],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5],
v katerem je Dansko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba
opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Dansko[6],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija
je na podlagi analize ugotovila, da makroekonomski izzivi Danske, povezani z
zasebnim dolgom in zunanjo konkurenčnostjo, niso več opredeljeni kot
neravnotežja v smislu postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Zlasti
se zdi, da so prilagoditve na trgu nepremičnin in posledice visokega dolga
zasebnega sektorja za realno gospodarstvo in stabilnost finančnega
sektorja pod nadzorom. Vendar pa je treba ta razvoj dogodkov in
dejavnikezunanje konkurenčnosti še naprej spremljati.
(8)
Danska je 15. aprila 2014 predložila
konvergenčni program za leto 2014 in nacionalni reformni program za leto
2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna
medsebojna povezanost.
(9)
Cilj proračunske strategije iz
konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava
čezmernega primanjkljaja in se doseže srednjeročni cilj v zvezi s
strukturnim proračunskim saldom ali pa se ta cilj preseže.
Srednjeročni cilj v višini –0,5 % BDP je v skladu z zahtevami Pakta
za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj Danske se je v letu 2013
vzdržno znižal pod 3 % BDP. Cilj programa je nominalni primanjkljaj
sektorja država v višini 1,3 % BDP v letu 2014 in 2,9 % v letu 2015,
ki je v skladu s (preračunanim) strukturnim saldom, ki dosega ali presega
srednjeročni cilj. Zato je proračunska strategija, opisana v
programu, v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Raven
dolga, ki je v letu 2013 znašala 44,5 % BDP, naj bi se v skladu z
načrti leta 2015 začasno povečala, nato pa naj bi se zmanjšala.
Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v
programu, je verjeten. Scenarij napoveduje rast BDP v višini 1,6 % v letu
2014 in 1,9 % v letu 2015, kar je v splošnem v skladu s pomladansko napovedjo
Komisije iz leta 2014 (1,5 % in 1,9 %). Na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije Svet v skladu z
Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da so danske javne finance zdrave in da se
lahko pričakuje, da bo cilj konvergenčenega programa dosežen.
(10)
Danska še ni dovolj napredovala pri obravnavi
položaja skupin na obrobju trga dela ter pri povečanjustroškovne
učinkovitosti izobraževalnega sistema. Reforma na področju
invalidskih pokojnin in fleksibilnih zaposlitev je začela kazati
rezultate, začela je veljati reforma denarnih prejemkov, sklenjen je bil
dogovor o reformi nadomestil za čas bolezni, vlada pa je v aprilu
predstavila predlog reforme aktivnih politik zaposlovanja. Zagotovitev
zadostnega števila vajeništev in krepitev kakovosti in ugleda te vrste
učenja, prenova sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter
obravnava visoke stopnje zgodnje opustitve izobraževanja še vedno predstavljajo
izziv.  Ker je izvajanje reform šele v začetni fazi, njihov celoten učinek
še ni viden. Dogovor o reformi na področju poklicnega izobraževanja in
usposabljanja je bil dosežen februarja 2014, po pričakovanjih pa bo
začel veljati sredi leta 2015, pri čemer je namen tega dogovora
izboljšati kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja prek
najrazličnejših pobud.
(11)
Oživljanje produktivnosti je za dansko gospodarstvo
še vedno izziv. Ocena Evropske komisije je v glavnem v skladu z ugotovitvami
Komisije o produktivnosti. Komisija za produktivnost je aprila 2014 objavila 25
glavnih priporočil in več kot 100 konkretnih predlogov za
področja, kot so konkurenca, javna naročila, izobraževanje,
internacionalizacija, inovacije, obdavčitev in infrastruktura. Težave pri
soočanju z izzivom nizke rasti produktivnosti bodo obravnavane v okviru
izvajanja priporočil Komisije za produktivnost.
(12)
Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla
obsežno analizo danske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program
in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko
upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne
odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi spoštovanje pravil in
smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega
semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 3 v nadaljevanju.
(13)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil danski
konvergenčni program, njegovo mnenje[7]
pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju –
PRIPOROČA, da Danska v obdobju
2014–2015 ukrepa, tako da:
1.           Si
po odpravi čezmernega primanjkljaja še naprej prizadeva za rasti prijazno
fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj ter tako zagotovi
izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju,
ki je zajeto s konvergenčnim programom.
2.           Sprejme nadaljnje ukrepe za
izboljšanje zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela. Izboljša rezultate
izobraževanja, zlasti za mlade s priseljenskim ozadjem, ter učinkovitost
poklicnega izobraževanja. Olajša prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela,
vključno z razširjenim izvajanjem usposabljanja na delovnem mestu in
vajeništev.
3.           Okrepi prizadevanja za
odpravo ovir za vstop in zmanjša regulativno breme z namenom povečanja
konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in
gradbeništvu, kakor je priporočila Komisija za produktivnost.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 405 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               SWD(2014) 77 final.
[7]               .               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta
(ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282)

text:
               18.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 190/37

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 2. julija 2008
   o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3282)
   (2008/594/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Strateška pobuda i2010, ki je pobuda za rast in zaposlitev – temelji na politiki informacijskih in komunikacijskih tehnologij, razvoju in inovacijah, da bi pripomogla k doseganju ciljev Lizbonske strategije. Pobuda i2010 spodbuja vzpostavitev evropske informacijske družbe in zagotavljanje boljših javnih storitev, vključno z e-zdravjem.

               (2)

               Rešitev obstoječih in prihodnjih izzivov, povezanih z evropskimi sistemi zdravstvenega varstva je vsaj delno možna z uporabo preverjenih rešitev, ki jih nudijo informacijske in komunikacijske tehnologije (e-zdravje). Glavni pogoj za to, da bi od e-zdravja imeli koristi, je boljše sodelovanje na področju medobratovalnosti sistemov in njegova uporaba v državah članicah. Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov predstavljajo temelj sistemov e-zdravja.

               (3)

               Sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov imajo potencial, da povečajo kakovost in varnost zdravstvenih podatkov bolj kot tradicionalne oblike zdravstvenih zapisov. Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov naj bi olajšala dostop in povečala kakovost ter varnost oskrbe pacientov v vsej Skupnosti tako, da bi upoštevala najvišje standarde varstva osebnih podatkov in zaupnosti ter pacientom in zdravstvenim delavcem hkrati zagotavljala pomembne in ažurirane podatke. Večje čezmejno sodelovanje na področju e-zdravja predpostavlja sodelovanje med dobavitelji, kupci in regulatorji zdravstvenih storitev v različnih državah članicah. Hkrati pa vsak ukrep, katerega namen je izboljšati medobratovalnost, ne zahteva nujno usklajevanje zakonov in drugih predpisov o organizaciji in izvajanja zdravstvenega varstva v državah članicah.

               (4)

               Premajhna medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov je ena od večjih preprek pri doseganju socialnih in ekonomskih koristi e-zdravja v Skupnosti. Razdrobljenost trga e-zdravja se povečuje zaradi pomanjkanja tehnične in semantične medobratovalnosti. Zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi in standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, so velikokrat nezdružljivi in ne omogočajo dostopa do pomembnih podatkov, ki bi zagotovili varno in visokokakovostno zdravstveno varstvo v različnih državah članicah.

               (5)

               V sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru ter Odboru regij z naslovom „e-zdravje – zagotavljanje boljšega zdravstvenega varstva evropskim državljanom: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“, predloženo 30. aprila 2004 (1), je poudarjen potencial sistemov e-zdravja in glavne težave pri njegovem širšem razvoju. Akcijski načrt, opisan v tem sporočilu, poziva k skupnemu ukrepanju Skupnosti in držav članic na področju medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

               (6)

               V izjavi, podani na konferenci na visoki ravni o e-zdravju leta 2007, je poudarjeno, da je pomembno, da države članice začnejo izvajati skupne pobude tako, da krepijo dejavnosti, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

               (7)

               Komisija je odgovorila na poročilo neodvisne skupine strokovnjakov „Ustvarjanje inovativne Evrope“ s sporočilom „Vodilna tržna pobuda za Evropo“ (2), ki se osredotoča na ustvarjanje in trženje inovativnih izdelkov in storitev na vodilnih industrijskih in socialnih področjih, vključno z e-zdravjem. Eden od glavnih ciljev predlaganih pobud je dvig medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, saj so zdravstveni informacijski in komunikacijski sistemi ter standardi, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, pogosto nezdružljivi in zato predstavljajo oviro pri iskanju stroškovno učinkovitih in inovativnih informacijskih tehnoloških rešitev za zdravstvo.

               (8)

               Evropski parlament je 23. maja 2007 sprejel resolucijo o vplivu in posledicah izključitve zdravstvenih storitev iz Direktive o storitvah na notranjem trgu (3). V resoluciji Komisijo poziva, da spodbuja države članice, naj aktivno podpirajo vzpostavitev e-zdravja in telemedicine, zlasti z razvojem medobratovalnih sistemov, ki omogočajo izmenjavo pacientovih podatkov med ponudniki zdravstvenih storitev v različnih državah članicah.

               (9)

               Namen priporočila je prispevati k razvoju splošne evropske medobratovalnosti e-zdravja do konca leta 2015.

               (10)

               Priporočilo upošteva in spoštuje načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, zlasti člena 7 glede pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in člena 8 glede pravice vsakega posameznika do varstva njegovih osebnih podatkov.

               (11)

               Zdravstveni zapisi so med najobčutljivejšimi zapisi, saj vsebujejo podatke o posamezniku. Nepooblaščeno razkritje zdravstvenega stanja ali diagnoze lahko negativno vpliva na zasebno in poslovno življenje posameznika. Vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov povečuje tveganje, da bi lahko bili pacientovi podatki po pomoti dostopni ali posredovani nepooblaščenim strankam.

               (12)

               Medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vključuje prenos osebnih podatkov o zdravstvenem stanju pacienta. Ti podatki morajo prosto krožiti od ene države članice do druge, hkrati pa je treba zaščititi temeljne pravice posameznika. To priporočilo zato ne sme posegati v določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4), in v Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5).

               (13)

               Komisija meni, da je treba razvijati tehnologije za varovanje zasebnosti (PET) ter jih širše uporabljati na področjih, kjer se osebni podatki obdelujejo v mrežah IKT na pomembnih področjih, kot npr. na področju e-zdravja (6).

         PRIPOROČA:
   1.   To priporočilo vsebuje sklop smernic za razvoj in vzpostavitev sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter omogoča čezmejno izmenjavo pacientovih podatkov znotraj Skupnosti, kolikor je to potrebno za zakonite zdravstvene namene. Taki sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov morajo ponudnikom zdravstvenega varstva zagotavljati, da pacient dobi boljšo in učinkovitejšo oskrbo s pomočjo pravočasnega in varnega dostopa do osnovnih in pomembnih podatkov o zdravstvenem stanju, če je to potrebno, pri tem pa se upoštevajo pacientove temeljne pravice o zasebnosti in varstvu podatkov.
   2.   To priporočilo vsebuje smernice za medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, vključno s povzetkom pacientovih podatkov in sklopom podatkov za nujni primer ter zapisi o zdravilih, ki olajšujejo izdajo e-receptov.
   3.   Posamezne opredelitve, uporabljene v tem priporočilu, imajo naslednji pomen:

               (a)

               „pacient“ pomeni katero koli fizično osebo, ki dobi ali želi dobiti zdravstveno oskrbo v državi članici;

               (b)

               „zdravstveni delavec“ pomeni doktorja splošne medicine ali medicinsko sestro ali zobozdravnika, babico ali farmacevta v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (7) ali katerega koli drugega strokovnjaka, ki izvaja dejavnosti v zdravstvenem sektorju, ki so omejene na normativni poklic, kot je to določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES;

               (c)

               „elektronski zdravstveni zapis“ pomeni obsežen zdravstveni zapis ali podobno dokumentacijo preteklega in sedanjega fizičnega ter psihičnega zdravstvenega stanja posameznika v elektronski obliki, katere podatki so na voljo za zdravniško zdravljenje in za druge z njim tesno povezane namene;

               (d)

               „sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni sistem shranjevanja, ažuriranja in upravljanja podatkov iz elektronskega zdravstvenega zapisa;

               (e)

               „povzetek pacientovih podatkov, sklop podatkov za nujni primer, zapisi o zdravilih“ pomenijo svežnje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vsebujejo podatke za posebno uporabo ali poseben namen uporabe, kot je nenapovedana oskrba ali e-recept;

               (f)

               „e-recept“ pomeni zdravniški recept, kot je opredeljen v členu 1(19) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), izdan in poslan v elektronski obliki;

               (g)

               „medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni zmožnost dveh ali več sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki omogočajo izmenjavo računalniških berljivih podatkov in človeku razumljivih podatkov in znanj;

               (h)

               „čezmejna medobratovalnost“ pomeni medobratovalnost med sosednjimi in nesosednjimi državami članicami in njihovimi celotnimi ozemlji;

               (i)

               „semantična medobratovalnost“ pomeni zagotavljanje, da kateri koli sistem ali aplikacija, ki načeloma ni razvita za ta namen, razume natančen pomen izmenjanih podatkov.

         4.   Doseganje in ohranjanje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vključuje upravljanje neprekinjenega procesa spreminjanja in prilagoditve množice elementov in vprašanj znotraj elektronske infrastrukture v državah članicah in med njimi. Te elektronske infrastrukture so pomembne za izmenjavo podatkov ter medsebojno komunikacijo, katerih namen je pacientom zagotoviti najvišjo možno kakovost in varnost zdravstvene oskrbe. Pri izvajanju medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov bo potreben kompleksen sveženj okvirnih pogojev, organizacijskih struktur in postopkov izvajanja, ki vključujejo vse pomembne interesne skupine.

               (a)

               Da bi države članice ta cilj lahko dosegle, so pozvane, da začnejo izvajati ukrepe na petih ravneh, tj. na splošni politični, organizacijski, tehnični, semantični ravni in na ravni izobraževanja in spodbujanja ozaveščenosti.

               (b)

               Spodbujanje teh dejavnosti poteka v skladu z nacionalnimi pravnimi instrumenti kot tudi v skladu s pravnimi instrumenti Skupnosti, zlasti za varstvo osebnih podatkov ter zaupnostjo in varnostjo podatkov. Treba je zagotoviti potrebne pravne nadzorne ukrepe, pri čemer je treba ukrepe za varstvo podatkov vključiti v oblikovanje in uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Nujno je treba razvijati mehanizme za izobraževanje pacientov kot tudi zdravstvenih delavcev ter mehanizme za vrednotenje in spremljanje dejavnosti, potrebnih za dosego medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

         Politična raven medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   5.   Zaradi politične izvedljivosti in obvez za dosego medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov naj države članice:

               (a)

               se politično in strateško zavežejo k uporabi sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki omogočajo medobratovalnost s sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v drugih državah članicah;

               (b)

               aktivno sodelujejo z drugimi državami članicami in pomembnimi interesnimi skupinami, da bi lahko sprejeli in izvajali standarde, ki zagotavljajo čezmejno medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovo varnost;

               (c)

               izvajajo medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov kot sestavni del regionalnih in nacionalnih strategij e-zdravja;

               (d)

               preučijo vključenost e-zdravja v nacionalne in regionalne strategije za teritorialno kohezijo in razvoj ter analizirajo rezultate že uvedenih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v okviru politike e-zdravja in glede na finančna sredstva. Za obdobje 2007–2013 je v okviru kohezijske politike zagotovljena podpora za razvoj medobratovalnosti e-zdravja s pomočjo naložb v dejavnosti e-zdravja ter transnacionalne in čezmejne aktivnosti;

               (e)

               analizirajo tveganja, prepreke ali manjkajoče elemente pri doseganju čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter določijo potrebne predpogoje in pomembne pobude za rešitev težav;

               (f)

               na primer z neposrednimi pobudami predvidijo ustrezna sredstva za naložbe v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

               (g)

               se zavedajo kratkoročnih koristi naložb v tehnično in tudi semantično medobratovalnost ter izvajajo pristop korak-za-korakom in primere najboljše prakse ter uporabljajo prednostne naloge, izkušnje in znanje držav članic;

               (h)

               preučijo uvedbo drugih finančnih posrednih mehanizmov, ki bi omogočili sprejetje, pridobivanje in modernizacijo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

               (i)

               načrtujejo dejavnosti, katerih namen je zagotoviti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov vsaj za naslednjih pet let. Taka časovna lestvica se šteje kot ustrezna za zagotavljanje doslednosti politike, kar je pogosto predpogoj za povečanje naložb in inovacij;

               (j)

               zagotovijo, da pri izvajanju sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v upravo, upravljanje, javno-zasebna partnerstva, javna naročila, načrtovanje, izvajanje, vrednotenje, usposabljanje, obveščanje in izobraževanje vključijo uporabnike in druge interesne skupine;

               (k)

               ozaveščajo pomembne interesne skupine, kot so lokalni in regionalni organi, zdravstveni delavci, pacienti in industrija, o koristih in potrebi po medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

         Organizacijska raven čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   6.   Nujno je ustvariti organizacijski okvir in postopek, ki bo zagotovil medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Ta mora biti osnovan na časovnem načrtu, ki ga razvijejo države članice, obsegati pa mora petletno obdobje in zagotavljati natančne podatke o naslednjih mejnikih:

               (a)

               strinjanje glede evropskega upravnega procesa osnovanja smernic za razvoj, izvajanje in vzdrževanje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki vključujejo upravne postopke za zanesljivo identifikacijo pacientov, avtentifikacijo zdravstvenih delavcev ter druga vprašanja, opisana v točkah 7, 8, 9 in 14;

               (b)

               preučevanje politik in pobud za povečanje povpraševanja po storitvah e-zdravja, katerih namen je omogočiti medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

               (c)

               analiza dejavnikov, zaradi katerih je standardizacijski postopek za povečanje medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov tako dolg, zapleten in drag, in oblikovanje ukrepov za hitrejši potek teh postopkov;

         Tehnična medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   7.   Tehnična združljivost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov je osnovni predpogoj za medobratovalne sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Države članice morajo:

               (a)

               obsežno raziskati že obstoječe tehnične standarde in infrastrukturo, ki lahko olajšajo izvajanje sistemov, spodbujajo čezmejno zdravstvo in opravljanje zdravstvenih storitev po vsej Skupnosti, zlasti tistih, povezanih z elektronskimi zdravstvenimi zapisi in izmenjavo podatkov;

               (b)

               analizirati uporabo standardiziranih podatkovnih modelov in standardnih profilov pri razvijanju in uporabi medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in rešitev za storitve. Proučiti, ali bi standardizirane podatkovne modele in profile, ki temeljijo na standardih, šteli za del nacionalnih ali regionalnih posebnih specifikacij za medobratovalnost. Če je to potrebno, je treba pri omenjenih podatkovnih modelih in profilih upoštevati obstoječe evropske in mednarodne standarde, temeljiti pa morajo na pristopih in dosežkih pomembnih industrijskih pobud;

               (c)

               si prizadevati, da se skupaj z evropskimi in mednarodnimi organi za standardizacijo na vseh pomembnih področjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, pripravijo vsi potrebni dodatni standardi, če je mogoče, v svetovnem obsegu;

               (d)

               analizirati dosežke mandata M 403: „Mandat evropskim organizacijam za standardizacijo CEN, CENELEC in ETSI na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo v domeni e-zdravja“, čigar namen je bil zagotoviti najboljše tehnične temelje, infrastrukturo ter varnostno in normativno integracijo v Evropi in na svetovnih trgih.

         Semantična medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   8.   Semantična medobratovalnost je glavni dejavnik pri doseganju koristi elektronskih zdravstvenih zapisov ter s tem izboljšanja kakovosti in varnosti oskrbe pacienta, javnega zdravstva, kliničnih raziskav in upravljanja zdravstvenih storitev. Države članice morajo:

               (a)

               v sodelovanju z ustreznimi organizacijami za standardizacijo, Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo vzpostaviti primeren mehanizem, s katerim bodo nacionalne raziskovalne centre, pomembna podjetja in interesne skupine vključile v razvoj zdravstvene semantike ter tako pospešile izvajanje medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

               (b)

               če je mogoče, preveriti primernost mednarodnih medicinsko-kliničnih terminologij, nomenklatur in klasifikacij bolezni, vključno s terminologijo s področja farmakovigilance ter kliničnih raziskav; treba je spodbujati ustanavljanje pristojnih centrov za večjezično in multikulturno prilagoditev mednarodnih klasifikacij in terminologij;

               (c)

               sporazumeti se o standardih za semantično medobratovalnost, katerih namen je predstaviti pomembne zdravstvene podatke za posebno uporabo s pomočjo podatkovnih struktur (kot so arhetipi in predloge) ter terminoloških podsistemov in ontologij, ki se odzivajo na potrebe lokalnega uporabnika;

               (d)

               preučiti potrebo po trajnostnem referenčnem sistemu pojmov (ontologija) kot osnovi za načrtovanje multilingvističnih leksikonov, ki upoštevajo razliko med jeziki zdravstvenih delavcev, vzpostavljajo terminologije in tradicionalne kodne sheme;

               (e)

               podpirati širšo dostopnost metodologij in orodij za vključevanje semantične vsebine v praktične aplikacije kot tudi razvoj pomembnih človeških zmogljivosti in sposobnosti v tej domeni;

               (f)

               na podlagi dobrega strokovnega vrednotenja in ocenjevanja prikazati koristi in pomanjkanja trenutnih in prihodnjih sistemov.

         Certificiranje sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov
   9.   Potrebni so vzajemno priznani testni postopki za ugotavljanje skladnosti, ki so veljavni po vsej Skupnosti oziroma so podlaga za postopke certificiranja v vsaki državi članici. Zato morajo države članice:

               (a)

               pravilno uporabljati že obstoječe standarde in profile e-zdravja, povezane z medobratovalnostjo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, da se poveča zaupanje uporabnikov v navedene standarde;

               (b)

               uvesti skupno ali vzajemno priznane mehanizme za ugotavljanje skladnosti in certifikacijo medobratovalnih sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter drugih aplikacij e-zdravja, kot so tehnike in metodologije, ki jih nudijo razni industrijski konzorciji;

               (c)

               preučiti samocertifikacijo industrije in testne dejavnosti za ugotavljanje skladnosti kot mehanizma, ki bo zmanjšal zamude pri zagotavljanju medobratovalnih rešitev e-zdravja na trgu;

               (d)

               upoštevati nacionalne in mednarodne prakse, vključno s tistimi izven Evrope.

         Varstvo osebnih podatkov
   10.   Države članice morajo zagotoviti, da se temeljna pravica do varstva osebnih podatkov v medobratovalnih sistemih e-zdravja, zlasti v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, izvaja popolnoma in učinkovito v skladu z določbami Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.
   11.   Obdelava osebnih podatkov pri izvajanju tega priporočila spada v področje uporabe Direktive 95/46/ES. Obdelava osebnih podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih in njihovih sistemih je še zlasti občutljiva in je zato podvržena določenim pravilom o posebnem varstvu pri obdelavi občutljivih podatkov. Člen 8 Direktive 95/46/ES načeloma prepoveduje obdelavo občutljivih zdravstvenih podatkov. Nekatere izjeme od navedenega načela prepovedi so določene v direktivi, zlasti pri obdelavi podatkov v posebne medicinske in zdravstvene namene.
   12.   Države članice se morajo zavedati, da medobratovalni sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov povečujejo tveganje, da bi lahko bili osebni zdravstveni podatki nenamerno izpostavljeni ali poslani nepooblaščenim strankam, saj omogočajo boljši dostop do zbirk osebnih zdravstvenih podatkov iz različnih virov in za celo življenje.
   13.   Države članice morajo slediti smernicam za sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, ki jih je zagotovila delovna skupina, ustanovljena na podlagi člena 29 direktive 95/46/ES (9).
   14.   Države članice morajo določiti obsežen pravni okvir za medobratovalne sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Tak pravni okvir mora priznavati in obravnavati občutljivo naravo osebnih zdravstvenih podatkov in določati posebne in ustrezne nadzorne ukrepe za varstvo temeljne pravice do varstva osebnih podatkov posameznika.
   Ta pravni okvir mora zlasti:

               (a)

               analizirati različne vplive varstva osebnih podatkov organizacijskih alternativ za hranjenje osebnih zdravstvenih podatkov in določiti organizacijske strukture za sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zaradi posebnih tveganj pri pravicah in svoboščinah oseb, na katere se podatki nanašajo, ki najbolje odražajo nacionalne, regionalne in lokalne specifikacije in prakse.

               (b)

               zagotavljati samoodločanje pacienta tako, da se zagotovi, da se ta s pomočjo uporabnikom prijaznih tehnologij avtonomno in svobodno odloča o tem, kateri osebni zdravstveni podatki iz elektronskega zdravstvenega zapisa bodo shranjeni in komu bodo razkriti, razen če nacionalna zakonodaja zahteva drugače. Ta odločitev ne posega v možnost zadevnega zdravstvenega organa ali zdravnika, da omenjene podatke shrani za namene zdravljenja;

               (c)

               doseči, da so sistemi za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov zasnovani in izbrani z namenom čim manj ali brez zbiranja, obdelave ali uporabe neosebnih podatkov. Če je mogoče in če vloženi trud ni prevelik glede na želeno raven zaščite, je treba uporabljati tudi možnosti za psevdomizacijo ali anonimnost oseb;

               (d)

               predvideti, da se pred uporabo sistema za vodenje elektronskih zdravstvenih podatkov oceni tveganje za zaščito podatkov in vpliv varstva osebnih podatkov z namenom upoštevanja posebnih tveganj za pravice in svoboščine oseb, na katere se podatki nanašajo;

               (e)

               razjasniti, do kakšne mere bodo kategorije osebnih zdravstvenih podatkov dostopne elektronsko ali online. Zlasti nekatere kategorije osebnih zdravstvenih podatkov, kot so genetski ali psihiatrični podatki, bi bilo morda treba popolnoma izključiti iz online obdelave ali zanje predvideti zelo strogo kontrolo pri dostopu;

               (f)

               predpisati, da obdelavo podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih in njihovih sistemih lahko zahteva in izvaja samo subjekt, ki je strokovni zdravstveni delavec in deluje v okviru nacionalne zakonodaje ali pravil, ki jih določijo nacionalni pristojni organi, in je pod prisego strokovne molčečnosti, ali katera koli druga oseba, ki je pod enako prisego molčečnosti; zagotoviti zanesljivo identifikacijo pacientov in zdravstvenih delavcev;

               (g)

               določiti pogoje, pod katerimi je dostop do podatkov v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, zakonsko mogoč za druge osebe, ki niso zadevne osebe ter katere osebe jih lahko obdelujejo za katere zdravstvene namene, vključno z varnostjo, ki jo je treba zagotavljati med obdelavo podatkov o zdravju; določiti ta vprašanja kot politike, ki jih praktično in tehnično lahko izvajajo tudi nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov;

               (h)

               zagotoviti, da so pacienti popolnoma obveščeni o naravi podatkov in strukturi elektronskih zdravstvenih zapisov, ki te podatke vsebuje. Pacienti morajo še vedno imeti možnost alternativnega (konvencionalnega) načina za dostop do svojih osebnih zdravstvenih podatkov. Pri tem je pomembno zagotoviti, da so podatki, ki so posredovani osebam, na katere se nanašajo, napisani razumljivo in na način, ki je razumljiv ljudem s posebnimi potrebami (npr. otroci ali starejše osebe).

               (i)

               določiti posebne ukrepe, s katerimi se prepreči nezakonito zavajanje pacientov, da razkrijejo svoje osebne podatke, ki jih vsebujejo elektronski zdravstveni zapisi;

               (j)

               zagotoviti, da se kakršna koli obdelava, zlasti hranjenje, osebnih podatkov v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov izvaja v jurisdikciji Direktive 95/46/ES ali v skladu z drugim enakovrednim varstvom osebnih podatkov;

               (k)

               določiti natančne zahteve glede presoje za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi glede varstva podatkov, kot so zanesljiv sistem elektronske identifikacije ali avtentizacije, prijava pri dostopu do podatkov, dokumentiranje vseh korakov obdelave, trajanje vzdrževanja nadzorovanih podatkov, učinkoviti sistemi podpore in obnove ter izvajati sprejetje teh zahtev ali rešitev v skladu z najboljšo prakso za upravljanje podatkov;

               (l)

               zagotavljati zaupnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in določiti ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe, npr. pravila o naključnem odkritju in postopkih upravljanja za primere kršenja varnosti ali mehanizmov identitete, ki vodijo do naključnega ali nezakonitega uničenja, izgube, spremembe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa do osebnih podatkov, ki so bili preneseni, shranjeni ali kako drugače obdelani v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Incidente ali kršitve je treba pravilno in učinkovito identificirati ter izvesti ukrepe ali rešitve za obvladovanje tovrstnih incidentov, vključno z obveščanjem in vključevanjem zadevnih posameznikov, nacionalnih organov za nadzor varstva podatkov ter drugih zadevnih interesnih skupin.

         15.   Države članice morajo:

               (a)

               spodbujati razvoj izdelkov, procesov in storitev za povečanje varnosti ter se bojevati proti kraji identitete in drugim vsiljivim napadom na zasebnost;

               (b)

               zagotoviti, da so nadzorni ukrepi za zaščito podatkov vključeni v sisteme za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, vključno s pomočjo najširše uporabe tehnologij za varovanje zasebnosti (PET) pri njihovem oblikovanju in uporabi.

         Spremljanje in vrednotenje
   16.   Da bi države članice zagotovile spremljanje in vrednotenje čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, morajo:

               (a)

               preučiti možnosti vzpostavitve nadzorne opazovalne skupine za medobratovalnost sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov v Skupnosti za spremljanje, primerjalno analizo in oceno napredka tehnične in semantične medobratovalnosti za uspešno uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov;

               (b)

               izvesti določeno število ocenjevanj. Ta lahko vključujejo določanje kvantitativnih in kvalitativnih kriterijev za merjenje potencialnih koristi in tveganj (vključno z ekonomskimi koristmi in stroškovno učinkovitostjo) pri medobratovalnih sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ter oceno koristi in tveganj sistemov in storitev, ki so bili razviti v okviru praktičnih predstavitvenih projektov, kot so širši pilotni projekti („pilotni ukrepi A“), ki so vključeni v program za konkurenco in inovacije programa v podporo politikam IKT.

         Izobraževanje in ozaveščanje
   17.   Glede izobraževanja, usposabljanja in ozaveščanja morajo države članice:

               (a)

               proizvajalce in prodajalce informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ponudnike zdravstvenega varstva, javne zdravstvene ustanove, zavarovalnice in druge interesne skupine ozaveščati o koristih in potrebah ter standardih v sistemih za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in njihovi medobratovalnosti;

               (b)

               preučiti zahteve za izobraževanje in usposabljanje oblikovalcev politike e-zdravja in zdravstvene delavce na visoki ravni;

               (c)

               posebno pozornost nameniti izobraževanju, usposabljanju in širjenju dobrih praks o elektronskem zapisovanju, shranjevanju in obdelovanju kliničnih podatkov ter o ozaveščanju pacienta ter zakonitem širjenju podatkov ter razumevanja zahtev glede upravljanja podatkov;

               (d)

               zagotoviti vzporedne informacije in usposabljanje, vključno z ozaveščanjem vseh posameznikov, zlasti pacientov. Tak pristop bi pripeljal do bolj učinkovite rabe zdravstvenih podatkov, saj pacienti prejemajo zdravstveno varstvo od različnih ponudnikov, ter dobijo zdravljenje, nego in podatke na dom.

         18.   Države članice morajo vsako leto poročati Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi z izvajanjem čezmejne medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. Prvo poročilo morajo države članice predstaviti eno leto po objavi tega priporočila.
   19.   To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 2. julija 2008

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  COM(2004) 356 konč.

      (2)  COM(2007) 860 konč.

      (3)  (2006/2275(INI)).

      (4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/24/ES (UL L 105, 13.4.2006, str. 54).

      (6)  COM(2007) 228 konč.

      (7)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1430/2007 (UL L 320, 6.12.2007, str. 3).

      (8)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/29/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 51).

      (9)  Glej trenutni delovni dokument 131 z dne 15. februarja 2007 o obdelavi osebnih zdravstvenih podatkov v elektronskih zdravstvenih zapisih.


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 5 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated stability programme of Spain, 2006-2009

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0289

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 7.3.2007SEC(2007) 289 konč.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Španije, 2006–2009(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSplošno ozadjePakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi program stabilnosti Španije je bil predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 15. marca 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.Ozadje ocene dopolnitve programaKomisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Španije, predloženo 22. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:1.  gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,2.  najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti),3.  oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.Nedavna ekonomska in proračunska uspešnostZdi se, da se gospodarstvo v Španiji nahaja v učinkovitem krogu. Domače povpraševanje, ki ga spodbujata zasebna poraba in investicije v gradnjo, povzroča pospešeno ustvarjanje delovnih mest v stanovanjskem sektorju in sektorju storitev, ki v zameno spet spodbuja domače povpraševanje v smislu zdravih javnih financ in negativnih realnih obrestnih mer. Vendar trajna razlika v inflaciji v euroobmočju skupaj s slabo gospodarsko rastjo slabša zunanji konkurenčni položaj države, katere primerjalne prednosti še vedno temeljijo bolj na nizkih proizvodnih stroških kot pa na proizvodu z visoko tehnološko vsebino. Povečevanje zunanjega primanjkljaja lahko ogrozi srednjeročne možnosti za rast. Poleg tega velika zadolženost gospodinjstev, ki se jih lahko v veliki meri pojasni z visokimi stanovanjskimi naložbami, povečuje ranljivost velikega dela prebivalstva na povišanje obrestnih mer. Ob upoštevanju navedenega so razumne proračunske politike, ki jih izvaja Španija, ustrezne.Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programuSvet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet meni, da je „proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti“. Ohranjanje močnega proračunskega položaja je pomembno zaradi povečanja zunanjih neravnovesij“. Svet je Španijo pozval, naj „izvede predvidene ukrepe glede dolgoročnih proračunskih vplivov staranja prebivalstva“.Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Španije, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 15. oktobra 2006. Nacionalni program reform Španije kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: proračunsko stabilnost, strategijo raziskav in razvoja, boljše poslovno okolje, spodbujanje konkurence, razvoj infrastrukture, boljše delovanje trga dela ter boljše izobraževanje in človeški kapital.Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] iz decembra 2006) je pokazala, da Španija dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform in obveznosti, sprejetih na spomladanskem zasedanju Sveta 2006. Nadaljnje izvajanje novih zakonov in ukrepov na sedmih ključnih področjih politik je zdaj bistveno za povečanje zaposlovanja in produktivnosti ter napredek na poti do popolne konvergence BDP na prebivalca z EU-25.Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Španiji priporoča, da sprejme ukrepe na področju konkurence, aktivnih politik na trgu dela, vseživljenjskega učenja in izobraževanja.Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so postopki prilagajanja za njegovo dosego ustrezni; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh postopkov prilagajanja, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |-  PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Španije, 2006–2009SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:4.  Svet je [27. marca 2007] proučil dopolnitev programa stabilnosti Španije, ki obravnava obdobje 2006–2009[6].5.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 3,8 % v letu 2006 na povprečno 3,3% v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne. Pričakovana razlika v inflaciji v euroobmočju je kljub zniževanju še vedno precejšnja. Kljub dejstvu, da obstaja nekaj kratkoročnih pozitivnih tveganj, pa lahko v tem scenariju pride tudi do nekaterih negativnih tveganj, povezanih z neravnovesji v gospodarstvu; to so vse večja zadolženost gospodinjstev in povečanje primanjkljaja tekočega računa. Poleg tega je zelo verjetno, da bo srednjeročna rast šibkejša, kot je bilo predvideno v programu, zlasti, če se ustavi razširjen razcvet stanovanjske gradnje.6.  Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 1,5 % BDP, v celoti skladen z dopolnitvijo programa stabilnosti, pri čemer je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti cilj določen na 0,9 % BDP. Ta pozitivni rezultat je posledica višjih prihodkov od načrtovanih, ki izvirajo iz obsežnega ustvarjanja delovnih mest in dobrih rezultatov podjetij, za katere se ocenjuje, da so dvignili prihodke iz neposrednih davkov visoko nad nominalno rastjo BDP.7.  Cilji dopolnitve so (i) ohranjanje makroekonomske in proračunske stabilnosti ter (ii) spodbujanje produktivnosti s povečanjem infrastrukture, človeškega in tehnološkega kapitala. Za javnofinančni presežek se načrtuje, da se bo spustil z 1,4 % BDP v letu 2006 na okoli 1 % v letu 2009. Časovni razpored primarnega presežka je podoben, le da bo s 3 % BDP v letu 2006 padel na 2,25 % v letu 2009. Medtem ko se morajo prihodki v programskem obdobju zmanjšati za 0,2 % BDP, se morajo primarni odhodki povečati za okoli 0,5 % BDP, delno izravnani z znižanjem bremena obresti. Predhodna dopolnitev je ob upoštevanju na splošno podobnih makroekonomskih obetov predvidela manjše presežke. Razliko med dopolnitvama je mogoče najti v veliko boljšem rezultatu primanjkljaja za leto 2006 od načrtovanega leto poprej, z ugodnim učinkom prenosa v programskem obdobju.8.  Za strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje rahel padec z okoli 1,75 % BDP v letu 2006 na 1,5 % BDP na koncu programskega obdobja. V tem programu stabilnosti, tako kot tudi v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki se ga s programom načrtuje ohraniti z veliko rezervo v tem programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast.9.  Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, je uresničljiv, napovedi glede prihodkov pa odražajo previdne predpostavke. Na strani odhodkov obstaja tveganje prekoračitve pri odhodkih (na ravni lokalnih organov), če se potrdijo pretekli trendi v zdravstvenem varstvu in izobraževanju.10.  Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Proračunska naravnanost programa je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.11.  Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 40 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga skozi programsko obdobje zmanjšal za nadaljnjih 8 odstotnih točk.12.  Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Španiji je dosti večji od povprečja EU, kar je posledica relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v naslednjih desetletjih. Začetni proračunski položaj, boljši od tistega iz leta 2005, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ni pa dovolj, da bi popolnoma pokril bistveni porast odhodkov zaradi staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi hitrega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Španija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.13.  Program stabilnosti vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Kljub temu ne zagotavlja nobenih sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, čeprav proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno povečanje javnih odhodkov za razvoj in raziskave ter naložb v infrastrukturo.14.  Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.15.  Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[7].Splošni zaključek je, da je srednjeročni proračunski položaj zdrav in da proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Močan proračunski položaj je pomemben zaradi povečanja zunanjih neravnovesij in obstoječe razlike v inflaciji v euroobmočju.Ob upoštevanju zgornje ocene in zlasti glede na napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, se Španijo poziva, da izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z ukrepi, ki bodo omejili nadaljnji vpliv staranja prebivalstva na programe porabe.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij |1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. |2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa. |4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006. |5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % in 3,6% v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. 6Deflator zasebne potrošnje namesto HICP. 7V skladu s prvo oceno je bila rast v višini 3,9 % v letu 2006. Vmesna napoved služb Komisije z dne 16. februarja 2007 predvideva, da bo rast v letu 2007 znašala 3,7 %. |[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence“, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Dopolnitev je bila predložena tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.[7] Ni podatkov o HICP in o javnofinančnih odhodkov po namenu.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0071

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s členom 9(3) (za KP) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2006–2010  /* SEK/2007/0071 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 23.1.2007SEC(2007) 71 konč.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(3) (za KP) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2006–2010(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. Splošno ozadjePakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Danske je bil predložen oktobra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 1. decembra 1998 podal mnenje. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih pregleda še Svet.2. Ozadje ocene novega programaKomisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Danske, predloženo 30. novembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:1.  gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,2.  najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in3.  oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.2.1. Nedavna ekonomska in proračunska uspešnostV zadnjem desetletju se je dansko gospodarstvo na splošno izkazalo za dokaj uspešno. Realna rast BDP in inflacija sta se na splošno razvili skladno s tistima v evroobmočju. Istočasno se je izboljšalo delovanje trga dela in postalo bolj prožno, kar je pripomoglo k postopnemu zmanjšanju brezposelnosti in povečanju zaposlovanja. Brezposelnost je zgodovinsko gledano na nizki stopnji, stopnja zaposlenosti pa je najvišja v EU. Poleg tega so Danski koristile dobro vodene reforme in zdrave proračunske politike, kar je privedlo do zaporednih splošnih javnofinančnih presežkov in hitrega zniževanja javnega dolga. Močne javne finance je mogoče pripisati uspešnim gospodarskim reformam in srednjeročni davčni strategiji za proračunsko vzdržnost in strogo disciplino pri odhodkih. Pomemben dejavnik te strategije je zamrznitev davkov, ki spodbuja disciplino pri odhodkih in naj bi sčasoma zmanjšala davčno breme. Videti je, da je Danska izpostavljena nizkemu tveganju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Srednjeročna davčna strategija, ki se osredotoča na ustvarjanje presežkov in zniževanje javnega dolga, uspešno pripravlja javne finance na posledice staranja prebivalstva. S sporazumom o socialni varnosti z junija 2006, v katerem je predvideno izboljšanje ponudbe delovne sile, se je povečala sposobnost Danske, da se sooči s temi posledicami.2.2. Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programuSvet je 24. januarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2010. Svet je mnenja, da je „proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti“.2.3. Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Danske, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 16. oktobra 2006. Nacionalni program reform Danske kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: zagotavljanje proračunske vzdržnosti, izboljšanje konkurence v nekaterih sektorjih, povečanje učinkovitosti javnega sektorja, razvijanje družbe znanja, zagotavljanje okoljske trajnosti in energije, spodbujanje podjetništva in izboljšanje ponudbe delovne sile.Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] z decembra 2006) je pokazala, da Danska dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. S sporazumom o socialni varnosti z junija 2006 je Danska nadalje okrepila svojo strategijo reform v smislu makroekonomske politike in politike zaposlovanja ter zelo dobro napredovala pri doseganju nacionalnega soglasja o reformah. Danska je prav tako napredovala v mikroekonomskih politikah, vključno na področju konkurence.Ob upoštevanju doseženega napredka se Dansko spodbuja, da se srednjeročno osredotoči tudi na področja ponudbe delovne sile, konkurence, medsebojne povezanosti v energetskem sektorju, politik za zmanjšanje emisij in izobraževanja.Okvir: Glavne točke za oceno Kot določa člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |-  PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(za KP) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2006–2010SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve –PODAL NASLEDNJE MNENJE:4.  Dne [27. februarja 2007] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Danske, ki obravnava obdobje od 2006 do 2010.5.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z 2,7 % v letu 2006 na povprečno 1 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti, zlasti za obdobje od 2008 do 2010, zaradi tehnične predpostavke pri dopolnitvi krčenja (pozitivne) proizvodne vrzeli leta 2010. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije.6.  Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,2 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa za leto 2005 2,1 % BDP. To odraža rast, ki je višja od pričakovane, ter še naprej visoke cene energije glede na pomen prihodkov, ki so povezani z dansko proizvodnjo nafte in plina.7.  Cilj proračunske strategije je ohraniti strukturne presežke (tj. ciklično prilagojeni presežki brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) med povprečno 0,5 % in 1,5 % BDP v programskem obdobju, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga, da se zagotovi dolgoročna proračunska vzdržnost. Strategija temelji na omejevanju odhodkov (omejitev letne rasti realne javne porabe povprečno na približno 1 % za obdobje od 2007 do 2010 z 0,5 % v predhodni dopolnitvi) in na ohranjanju zamrznitve davkov iz leta 2001 ter zahtevi po proračunskem ravnovesju za institucionalne enote lokalne ravni države. Dopolnitev predvideva, da se bo presežek rahlo znižal s 3,1 % BDP v letu 2006 na 2,8 % v letu 2007, nato pa nadalje padel na 1,2 % v letu 2010 (padec primarnega presežka s 4,7 % v letu 2006 na 1,8 % v letu 2010). Razlog za ta padec iz leta 2008 je izrazito previdni predpostavke o rasti BDP. V primerjavi s predhodno dopolnitvijo je javnofinančni saldo v letih 2006–2008 višji, proti koncu programskega obdobja pa nižji.8.  Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije znašal okoli 2 % BDP ali več, se rahlo poslabšal v letu 2007 in nekoliko izraziteje izboljšal v letu 2008. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je strukturni saldo med 0,5 % in 1,5 % BDP, ki ga namerava program v veliki meri ohraniti skozi vse programsko obdobje. Srednjeročni cilj ostane glede na predhodno dopolnitev nespremenjen, potem ko se v novem programu upošteva izključitev pokojninskega sistema iz drugega stebra (vključen v danske predhodne programe) v skladu z odločitvijo Eurostata z dne 2. marca 2004[6]. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice evroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega najnižje merilo glede deleža dolga in povprečne dolgoročne rasti potencialnega proizvoda.9.  Proračunski rezultat bi lahko bil boljši od načrtovanega v programu, zlasti za leta od 2008 do 2010. Poglavitni vzrok za to je izrazito previdna predpostavka makroekonomskega scenarija programa, ki prevlada nad tveganjem, da bi lahko bila rast odhodkov realne javne porabe višja od predvidene.10.  Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se ohrani srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Naravnanost proračunske politike, ki jo vsebuje program, je popolnoma skladna s Paktom stabilnosti in rasti.11.  Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 padel pod 30 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 11 odstotnih točk.12.  Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Danskem je višji od povprečnega v EU; nanj izrazito vpliva relativno veliko povečanje odhodkov za pokojnine kot delež BDP v prihodnjih desetletjih. Cilj celotnega paketa reform, sprejetega junija 2006, „sporazuma o prihodnji blaginji, socialni varnosti in naložbah v prihodnosti“ ali preprosto sporazuma o socialni varnosti, je preložiti upokojitev na čim kasnejši čas, kar bi upočasnilo dolgoročno gibanje odhodkov in tako izboljšalo vzdržnost javnih financ. Poleg tega prvotni proračunski položaj z velikim strukturnim presežkom znatno prispeva k dolgoročnemu proračunskemu vplivu staranja prebivalstva. Srednjeročna ohranitev visokih primarnih presežkov bo pomagala zmanjševati tveganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Videti je, da je Danska ob upoštevanju tega razvoja izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ.13.  Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo vpliv na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti izvajanje reform za dolgoročno izboljšanje ponudbe delovne sile, zlasti sporazum o dvigu zahtevane starostne meje za upokojitev, s čimer se spodbuja podaljšanje učinkovite delovne dobe.14.  Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.15.  Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov [7] .Splošni zaključek je, da je srednjeročni proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij 1[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Glej Sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.[7] Med neobveznimi podatki manjkajo zlasti specifikacije o usklajevanju stanj in tokov.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0642

Priporočilo za odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem  /* SEK/2005/0642 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 18.5.2005SEK(2005) 642 končnoPriporočilo zaODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. UVODDne 31. marca 2004 je Komisija od nizozemskih organov prejela uradno potrditev, da je javnofinančni primanjkljaj v letu 2003 znašal 3,2 % BDP[1] in zaradi tega presegel referenčno vrednost Pogodbe. Na podlagi tega dokaza je Komisija 28. aprila 2004 za Nizozemsko sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe. Ob upoštevanju vseh pomembnih dejavnikov, vključenih v to poročilo, ter mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4), je dne 19. maja 2004 Komisija sprejela Mnenje (v skladu s členom 104(5)), ki navaja, da je čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem obstojal. Dne 2. junija 2004 je Svet sprejel Odločbo[2] v tem smislu, v skladu s členom 104(6).Istočasno je Svet sprejel tudi Priporočilo, naslovljeno na Nizozemsko, v skladu s členom 104(7) Pogodbe, z namenom da se stanje glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja odpravi. Svet je izrecno priporočil „nizozemski vladi, da do konca leta 2005 naredi konec pričujočemu stanju glede čezmernega primanjkljaja, v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št.1467/97“. Svet je določil 2. oktober 2004 kot skrajni rok, do katerega bi morala nizozemska vlada „izvesti ukrep v zvezi s korektivnimi ukrepi v letu 2005, zlasti strukturne narave, v višini najmanj polovice odstotka točke BDP“.Svet je s priporočili za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja poudaril, da bi „ukrepi za konsolidacijo proračuna lahko zagotovili trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa so usmerjeni k izboljšanju kakovosti javnih financ in okrepitvi potenciala gospodarske rasti.“ Poleg tega je nizozemske organe pozval, da zagotovijo, da se „konsolidacija proračuna v smeri položaja blizu ravnovesja ali v presežku podpre z zmanjševanjem, zlasti ciklično prilagojenega primanjkljaja za najmanj 0,5 odstotno točko BDP na leto, tudi po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.“Dne 6. oktobra 2004 je Komisija sklenila[3], da so nizozemski organi učinkovite ukrepe sprejeli do 2. oktobra 2004, o katerih je bil Svet obveščen dne 21. oktobra.[4].2. ZMANJšANJE čEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2004Dne 16. aprila 2004, kmalu zatem, ko je bilo razvidno, da je bila referenčna vrednost v letu 2003 presežena za 3 % BDP ne glede na ozadje podaljšanega gospodarskega upada, je nizozemska vlada uvedla paket dopolnilnih varčevalnih ukrepov za leto 2004, ki ustrezajo 0,5 % BDP, z namenom zmanjšanja čezmernega primanjkljaja že v letu 2004. Ta paket je vodil do prihrankov, ki so bili predloženi v proračunu za leto 2004[5]. Približno polovica paketa je sestavljena iz ukrepov strukturne narave, zlasti višje premije za zdravstveno zavarovanje, nižji zdravstveni odhodki in postopno ukinjanje subvencij za zaposlovanje manj izobraženih delavcev. Drugo polovico so sestavljali izredni ukrepi, ki so samo v letu 2004 vplivali na zmanjševanje primanjkljaja. Najbolj pomembni izredni ukrepi so povezani s spremembo časovnega razporeda odhodkov za razvojno pomoč, evidentiranju dobička centralne banke, in nižjim odhodkom, kot je bil predviden za naložbe v infrastrukturo.Priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 (ki je bil predložen dne 28. februarja 2005 in ga je potrdil Eurostat dne 18. marca 2005), je javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 ocenila na 2,5 % BDP (tabela 1). Dne 31. marca 2005 je bil primanjkljaj za leto 2004 revidiran na 2,3 % BDP v rednem poročilu revidiranih javnofinančnih računov za Eurostat, z upoštevanjem popolnejših podatkov o financah lokalne skupnosti.Ta rezultat se primerja s pričakovanim primanjkljajem 3,0 % BDP za leto 2004 v proračunu za leto 2005 in dopolnitvi programa stabilnosti za november 2004 ter projekcijo 2,9 % BDP v napovedi služb Komisije iz jeseni 2004. Rezultat, boljši od pričakovanega, ki se je primerjal z oceno proračuna za leto 2005, je delno posledica tega, da je bil proti koncu leta 2004 davčni prihodek v večjih davčnih kategorijah bolj optimističen, kot je bilo pričakovati prej. Visoke cene nafte in s tem povezani višji javnofinančni prejemki od prodaje naravnega plina pospešujejo povečanje prihodkov. Poleg tega je bila rast odhodkov nižja kot predvidena predvsem zaradi počasnejše rasti v dajatvah za brezposelnost, manjše naložbe v infrastrukturo od predvidenih in nižji neto prispevki v EU. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 je ciklično prilagojen primanjkljaj padel z 2,0 % BDP v letu 2003, na 1,2 % BDP v letu 2004.Delež bruto javnega dolga BDP se je s 54,3 % BDP v letu 2003 povečal na 55,2 % BDP v letu 2004[6], predvsem zaradi slabega gospodarskega položaja in obstoja znatnega nominalnega primanjkljaja. Delež dolga je tako ostal pod 60 % BDP referenčne vrednosti Pogodbe.Tabela 1: Proračunski razvoj 2002–2004 (v % BDP) |Rezultat | 2002 | 2003 | 2004 |Javnofinančni saldo | -1,9 | -3,2 | -2,3 |- Prihodki skupaj | 45,9 | 45,8 | 45,5 |Od tega: tekoči davki | 12,0 | 11,2 | 11,0 |socialni prispevki | 14,9 | 15,5 | 15,1 |- Odhodki skupaj | 47,8 | 49,0 | 48,0 |Od tega: kolektivna potrošnja | 11,3 | 11,4 | 11,4 |socialni transferji | 13,3 | 14,0 | 14,0 |iobrestna mera na odhodke | 3,1 | 2,9 | 2,9 |bruto povečanje trajnih sredstev | 3,6 | 3,6 | 3,5 |Primarni saldo | 1,1 | -0,3 | 0,4 |Pm Davčna obremenitev | 40,1 | 40,0 | 39,9 |Javni dolg | 52,6 | 54,3 | 55,7 |Pm Ciklično prilagojen saldo | -2,3 | -2,0 | -1,2 |Pm Ciklično prilagojen primarni saldo1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |Pm Realni BDP1 (letna sprememba v odstotkih) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |Obrestna mera na odhodek, odhodki skupaj in saldo vključujejo zamenjave v skladu z določitvami, uporabljenimi v postopku čezmernega primanjkljaja. 1Gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2005. Vir: službe Komisije. |3. PRIčAKOVANJA O PRORAčUNU ZA LETI 2005 IN 2006Proračun za leto 2005 je bil predložen Parlamentu dne 21. septembra 2004 in bil kmalu zatem sprejet z nekaj manjšimi spremembami. Vsebuje nadaljnje ukrepe za zmanjševanje primanjkljaja v letu 2005, vključno s stroški pri odhodkih za zdravstveno oskrbo, povišanji stopenj dohodnine, zmanjšanim dostopom do dajatev za brezposelnost in višjimi premijami za invalidnost. Ukrepi, objavljeni v proračunu za leto 2005 (ki vključuje strukturni del ukrepov v paketu z dne 16. aprila 2004), prispevajo k prilagoditvi do pol odstotne točke BDP za leto 2005. Korektivni ukrepi so povsod prikazani kot večinoma strukturne narave.V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 je za leto 2005 predviden javnofinančni primanjkljaj 2,0 % BDP (tabela 2). To se primerja z uradno določenim ciljem v zadnjem sporočilu (marec 2005) postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 2,1 %[7]. Realna rast BDP bi se v letu 2005 nekoliko upočasnila na 1,0 %, od 1,4 % v letu 2004. Vendar pa napoved četrtletnih profilov kaže na postopno izboljšanje med letom, ki vodi do povečanja davčnih prihodkov, predvsem na račun večjega dobička kapitalskih družb in samozaposlenih oseb. Poleg tega se od prejemkov prodaje naravnega plina pričakuje povečanje prihodka tudi v letu 2005. Na odhodkovni strani se pričakuje, da bo delež odhodkov v letu 2005 nekoliko padel. Obvladljiva rast državnih odhodkov odraža vpliv varčevalnih ukrepov in ničelno povečanje pogodbenega razmerja plač javnih uslužbencev ter plačil prispevkov za socialno varnost.Za leto 2006 se bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2005 predvidoma realna rast BDP povečala na 2,0 % v letu 2006, kar vodi do pospeševanja prihodkov v skladu s pričakovanim ponovnim gospodarskim preobratom. Na podlagi predpostavk sedanje politike bi se objavljen primanjkljaj sorazmerno malo izboljšal, z 2,0 % BDP v letu 2005 na 1,6 % BDP, ker bi nadaljnje prihranke za socialno varnost, subvencije in plače javnega sektorja spremljali povečani odhodki za prevoz, varnost, na znanju temelječe gospodarstvo in nadomestila za omejitev vpliva reforme zdravstvenega zavarovanja o dohodku gospodinjstva.Ciklično prilagojeni primanjkljaj naj bi se v letu 2005 opazno izboljšal in dosegel 0,4 % BDP, kar odraža trajno konsolidacijo proračuna. To bi pomenilo izboljšanje do 0,8 % BDP za drugo zaporedno leto, kar je več kot minimalna prilagoditev BDP v višini 0,5 % v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, ki jo je zahteval Svet. Iz tega sledi, da bi Nizozemska že v letu 2005 dosegla položaj proračuna blizu ravnovesja pod ciklično prilagojenimi pogoji. V skladu s sedanjimi politikami napoved služb Komisije iz pomladi pričakuje, da se bo ciklično prilagojeni saldo še izboljševal in dosegel ravnotežje v letu 2006. Velika razlika med merjenim in ciklično prilagojenim primanjkljajem odraža podaljšan gospodarski upad in pričakovano postopno izterjavo. Resnična rast BDP je padla pod stopnjo potencialne rasti v letu 2001 in pričakovati je, da bo ponovno dosegla potencialno rast le v letu 2006. Zato bi se negativna proizvodna vrzel povečala od ocenjenih 1,9 % BDP v letu 2003 na nekaj 2,5 % BDP v letih 2005 in 2006.V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, bi se javnofinančni dolg v letu 2005 povečal na 57,4 % BDP; to je podatek, ki je zelo blizu deleža dolga 57,6 % BDP, predvidenega v napovedi služb Komisije iz pomladi 2005. Nakup infrastrukture za prevoz plina vpliva v tem letu za 0,6 % BDP. Glede na predpostavke sedanje politike se bo delež dolga nekoliko povečal tudi v letu 2006, na 57,9 % BDP, kar je v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi. Vendar bi delež dolga ostal pod 60 % BDP referenčne vrednosti Pogodbe.Tabela 2: Projekcije za javne finance (v % BDP) |2004 | 2005 | 2006 |SP | Comm. | SP | Comm. (1) |Javnofinančni saldo | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |- Prihodki skupaj | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |Od tega: tekoči davki | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |socialni prispevki | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |- Odhodki skupaj | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |Od tega: kolektivna potrošnja | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |obrestna mera na odhodke | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |bruto povečanje trajnih sredstev | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |Primarni saldo | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |Javni dolg | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |Pm Ciklično prilagojen saldo | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |Pm Ciklično prilagojen primarni saldo | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |Realni BDP (letna sprememba v odstotkih) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |Viri: v marcu 2005 priglasitev postopka za leto 2004, dopolnitev programa stabilnosti za november 2004, nacionalni računovodski podatki za leto 2004 in napoved služb Komisije za pomlad 2005 (Comm.). Ciklično prilagojen saldo za program stabilnosti, ki so ga izračunale službe Komisije na podlagi predlogov, danih v programu (razlika glede na Comm. odraža različne makroekonomske scenarije). Upoštevajte, da je po poročanju o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, Nizozemska objavila statistike in Eurostatu sporočila popravljen (nižji) primanjkljaj za leto 2004, 2,3 % BDP (glej tabelo 1). (1) Prevzemanje trenutno znanih politik. |4. SKLEPINizozemski organi so upoštevali priporočilo Sveta z dne 2. junija 2004, ki je bilo izdano v skladu s členom 104(7). Priporočilo so še zlasti upoštevali, da bi v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 odpravili stanje čezmernega primanjkljaja, kar je v tej zadevi pomenilo najkasneje v letu 2005. Pravzaprav so primanjkljaj že leta 2004 zmanjšali na 2,3 % BDP, precej pod mejo 3 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 se po sedanjih politikah pričakuje zmanjšanje primanjkljaja na 2,0 % BDP v letu 2005 kot odgovor na nadaljnja davčna utesnjevanja, vsebovana v proračunu za leto 2005, in nadaljnji padec na 1,6 % BDP v letu 2006 ob navedbi, da sprejeti ukrepi povzročajo dolgotrajno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja. Ciklično prilagojen saldo se je v letu 2004 občutno izboljšal, od 0,8 % BDP na 1,2 % BDP primanjkljaja. Pričakuje se padec za nadaljnjih 0,8 % BDP in zavzemanje za stališče blizu salda v letu 2005, ki bi bil izvajan v letu 2006. V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 je delež dolga dosegel 55,2 % BDP v letu 2004, povečanje s 54,3 % BDP v letu 2003; v skladu z napovedjo iz pomladi 2005 je predvideno, da bo ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP v letih 2005 in 2006.Zato iz celovite ocene sledi, da so nizozemski organi že v letu 2004 zmanjšali stanje čezmernega primanjkljaja v letu 2004 v skladu s pogoji Priporočila Sveta z dne 2. junija 2004. Komisija zato predlaga Svetu, da razveljavi odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem.Priporočilo zaODLOČBA SVETAo razveljavitvi Odločbe z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na NizozemskemSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 104(12) Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije, ob upoštevanju naslednjega:(1) Z Odločbo Sveta 2005/136/ES z dne 2. junija 2004[8] na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bilo odločeno, da je čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem obstojal.(2) V skladu s členom 104(7) Pogodbe je Svet na Nizozemsko naslovil priporočilo z namenom, da se to stanje odpravi[9]. To priporočilo je v povezavi s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[10] določilo leto 2005 kot končni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.(4) Opredelitvi pojmov „vlada“ in „primanjkljaj“ sta določeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sklicujoč se na drugo izdajo Evropskega sistema integriranih gospodarskih računov (ESR). Podatke za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi Komisija.(5) Na osnovi podatkov, ki jih priskrbi Komisija po poročanju Nizozemske pred 1. marcem 2004 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[11], kakor je bil spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 475/2000[12] o naknadnem poročanju o revidiranih javnofinančnih računih za Eurostat z dne 31. marca 2005 in o napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, lahko oblikujemo naslednje zaključke:-  Javnofinančni primanjkljaj za leto 2004 se ocenjuje na 2,3 % BDP, v primerjavi s 3,2 % v letu 2003. Rezultat za leto 2004 je skladen s priporočilom Sveta, izdanim na osnovi člena 104(7), zlasti glede zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP najkasneje do leta 2005. Davčna prilagoditev je bila izvedena leta 2004 v obliki znatnih varčevalnih ukrepov, ki so delno vsebovani v proračunu za leto 2004, delno pa sklenjeni v dodatnem usklajevalnem paketu dne 16. aprila 2004. Poleg tega so davčni prihodki večji od pričakovanih in dodatni prejemki od prodaje naravnega plina kot odgovor na previsoke cene nafte pomagali zmanjšati primanjkljaj.-  Sprejeti proračunski ukrepi so usmerjeni k zagotavljanju trajnega izboljšanja javnofinančnega salda. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva v letu 2005 nadaljnje upadanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,0 % BDP, v veliki meri kot odgovor na varčevalne ukrepe, ki so v glavnem strukturne narave, da dosežejo 0,5 % BDP. To je v skladu s pričakovanim uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2,1 % BDP. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 na osnovi sedanjih znanih politik predvideva nadaljnji padec primanjkljaja na 1,6 % BDP, ki kaže na dolgotrajno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja.-  Konsolidacija proračuna bo podprta z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja, za katerega se pričakuje, da bo blizu ravnovesja potem, ko je bil čezmerni primanjkljaj zmanjšan. Ciklično prilagojen primanjkljaj je v letu 2004 občutno padel na 1,2 % BDP, v primerjavi z 2,0 % BDP v letu 2003. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva nadaljnje zmanjšanje ciklično prilagojenega primanjkljaja v letu 2005 z drugim 0,8 % BDP na 0,4 % BDP, kar je blizu ravnovesja in padec na 0,0 % BDP v letu 2006.-  V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, se je delež javnega dolga v letu 2004 obdržal pod 60 % BDP referenčne vrednosti. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva, da bo v letih 2005 in 2006 ostal pod to mejo.(6) Odločbo 2005/136/ES je zato treba razveljaviti.SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Iz celovite ocene sledi, da je bilo zmanjšanje stanja čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem dokončano v letu 2004, v skladu s pogoji priporočila, ki je bilo naslovljeno na Nizozemsko dne 2. junija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe.Člen 2Odločba 2005/136/ES se razveljavi.Člen 3Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.V Bruslju,Za SvetPredsednik [1] To je bila revizija primanjkljaja navzgor glede na vrednost 2,98 % BDP, iz obvestila z dne 1. marca 2004. Razlog je predvsem za lokalno skupnost višji primanjkljaj od pričakovanega, za katerega bolj zgodaj ni bilo na razpolago predhodnih podatkov za celotno leto 2003.[2] Odločba Sveta 2005/136/ES, objavljena dne 18.2.2005 v Uradnem listu: UL L 047, str. 26.[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf[4] Svet Evropske unije, Sporočilo za javnost 13017/04 (Tisk 284) z dne 21. oktobra 2004.[5] Proračun za leto 2004 ima ciljni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP, vendar osnovi projekcij od poletja 2003, ki so hitro zastarele, ker so bile predpostavke o gospodarski rasti previsoke in proračunski rezultati, ki so bili na voljo po proračunu 2004, so bili slabši kot je bilo pričakovati.[6] To je prilagajanje navzdol v posodobljenih nacionalnih računovodskih podatkih z dne 31. marca 2005 v primerjavi z deležem dolga 55,7 % BDP, sporočenega dne 28. februarja 2005.[7] Izhodišče primanjkljaja za leto 2004, ki je nekoliko nižje od tistega iz napovedi služb Komisije iz pomladi, lahko ima ugoden osnovni vpliv v letu 2005. Iz trenutnih podatkov pa ni razumljivo, v kolikšnem obsegu se bodo finance lokalnih skupnosti strukturno izboljšale v letu 2004, s pozitivnim vplivom tudi v naslednjih letih.[8] Odločba Sveta z dne 2. junija 2004 je bila objavljena v UL L 047, 18.2.2005, str. 26.[9] Priporočilo Sveta z dne 2. junija 2003.[10] UL L 110, 2.8.1997, str. 6.[11] UL L 18, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).[12] UL L 58, 3.3.2000, str. 1.