               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.2.2016
            COM(2016) 66 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Turkmenistanom zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               Priloženi predlog je pravni akt za priporočilo za sklep Sveta o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Turkmenistanom zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               (i)Priporočilo za Sklep Sveta o odobritvi sklenitve Protokola s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               Ta predlog je predložen skupaj s:

               (ii)predlogom sklepa Sveta o podpisu Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;

               (iii)predlogom sklepa Sveta o sklenitvi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;

               V skladu z akti o pristopu Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Estonija, Republika Hrvaška, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Romunija, Republika Slovenija in Slovaška republika pristopijo k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, s protokolom k navedenim sporazumom.

               Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 25. maja 1998 v Bruslju (Sporazum je trenutno v postopku ratifikacije in še ni začel veljati).

               Predlagani Protokol vključuje Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Hrvaško, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Romunijo, Republiko Slovenijo in Slovaško republiko kot pogodbenice Sporazuma ter EU zavezuje k zagotovitvi verodostojne različice Sporazuma v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem in slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

               Komisija je rezultate pogajanj ocenila za zadovoljive in Svet prosi, naj sprejme sklep Sveta o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Turkmenistanom zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Turkmenistanom zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike iz leta 2003, členom 6(2) Akta o pristopu Republike Bolgarije in Romunije iz leta 2005, členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške iz leta 2011 se pristop k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) sklene s protokolom k Sporazumu. V skladu s členom 6(2) aktov o pristopu iz let 2003, 2005 in 2011 se za take pristope uporablja poenostavljeni postopek, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevnimi tretjimi državami.

               (2)Svet je 8. decembra 2003 pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti in njenih držav članic pogaja s Turkmenistanom o Protokolu k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               (3)Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti in njenih držav članic pogaja s Turkmenistanom o Protokolu k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

               (4)Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami
                  1
                o prilagoditvi sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter temi tretjimi državami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               (5)Sklenitev Protokola s strani Komisije bi bilo treba odobriti v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (4)Podpis in sklenitev Protokola sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki so v pristojnosti Unije in njenih držav članic –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Edini člen

               Odobri se, da Evropska komisija v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo sklene Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Turkmenistanom zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Češke republike, Republike Estonije, Republike Hrvaške, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Romunije, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               Besedilo Protokola je priloženo sklepu o njegovem podpisu.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).


                     RESTREINT UE

                                  ВгвеЩ, 30.7.2014
                                  СОМ2СН4) 493 lira]

                          Рфсгалю

                        SKLÍPSVEIA

opooHastüu zazačetekpogajanj о$ржшш mdErøpk) иф in Ttrivįjo o
                          ponovnem spiąjemi

                                            DECLASSIFIED PART

                                            ОП    3 0 JAN 2015

                      RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    on   з 0 JAN 2015
SL                                      SL
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART

SL        3
                    on   3 0 JAN 2015   SL
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                     DECLASSIFIED PART

SL                   on   3 0 JAN 2015
                                         SL
      RESTREINT UE
 ---pagebreak---                     DECLASSIFIED PART

                    on   3 0 JAN 2015

SL                                      SL
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                  RESTREINT UE

                                          Priporočilo

                                       SKLEP SVETA

   o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o
                                      ponovnem sprejemu

SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega: pogajanja bi se morala začeti z namenom sklenitve sporazuma s
Tunizijo o ponovnem sprejemu -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

                                             Člen 1
Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o mednarodnem sporazumu med
Evropsko unijo in Tunizijo o ponovnem sprejemu.

                                             Člen 2
Pogajalske smernice so določene v prilogi.

                                             Člen 3
Pogajanja se izvedejo v posvetovanju z Delovno skupino za integracijo, migracije in izgon.

                                             Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Komisijo.
V Bruslju,

                                             Za Svet
                                             Predsednik

                                                            DECLASSIFIED PART

                                                            on     3 0 JAN 2015

                                                6

                                      RESTREINT UE
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                    (not declassified)


title: Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/183/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                     KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                                      Bruselj, 11.6.2008
                                                      SEC(2008) 2011 konč.

                                        Priporočilo

                                    ODLOČBA SVETA

     o razveljavitvi Odločbe 2005/183/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem

                                    (predložila Komisija)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                  OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.       OZADJE

     V členu 104 Pogodbe je določeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu
     primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v
     zvezi s čezmernim primanjkljajem je natančneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o
     „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del
     Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati
     upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali
     dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je
     delež primanjkljaja znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven, ki je blizu referenčne
     vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa
     ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP
     (razen če se delež dolga ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti).

     V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
     Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v
     okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/932,3, dvakrat
     na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih
     spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. Kot je pojasnjeno v spodnjem okviru,
     je bila Poljska med državami, ki so bile deležne prednosti prehodnega obdobja za izvajanje
     odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov in je
     zato do marca 2007 sporočala zneske primanjkljaja in dolga brez neto stroškov pokojninske
     reforme iz leta 1999 (ki trenutno znašajo približno 2 % BDP letno). Od takrat se zneski
     primanjkljaja in dolga sporočajo v skladu z odločitvijo Eurostata. Če ni izrecno navedeno, so
     vse številke v tem dokumentu v skladu z odločitvijo Eurostata.

                                   Okvir: Razvrstitev pokojninskih sistemov
     Običajno v pokojninskem sistemu države obstajajo različni stebri, kot so na primer dokladni sistemi
     ali nenaložbeni in naložbeni sistemi; poleg tega lahko obstajajo tudi pokojninski sistemi z vnaprej
     določenimi prejemki ali pokojninski sistemi z vnaprej določenimi prispevki.
     Če se pokojninski sistem razvršča v državni sektor, so prispevki, zbrani v okviru sistema, in prejemki,
     plačani v okviru sistema, javnofinančni prihodki in odhodki in prispevajo k javnofinančnemu saldu.
     Če se pokojninski sistem razvršča v sektor, ki ni državni sektor, njegovi prispevki in prejemki ne
     prispevajo k javnofinančnemu saldu. V računovodskih pravilih ESR95 je navedeno, da so pokojninski
     sistemi, ki se razvrščajo v okvir države, tisti sistemi, ki jih „izvaja, nadzoruje in financira država“.
     Eurostat je 2. marca 2004 pojasnil, da naložbeni pokojninski sistemi z vnaprej določenimi prispevki ne
     izpolnjujejo teh meril, ker so pokojnine, ki se izplačajo v okviru takega sistema (i) odvisne predvsem
     od uspešnega delovanja finančnih trgov (tj. niso pod nadzorom države), in (ii) se financirajo iz rezerv,
     ki niso v ekonomski lasti države. Čeprav so obvezni ali z njimi upravlja država (na primer z njimi
     upravlja vladna agencija, ki je pristojna tudi za dokladni sistem) ali država jamči določeno minimalno

     1
             UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
             7.7.2005, str. 5).
     2
             UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
             (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
     3
             Najnovejše obvestilo Poljske je na voljo na spletni strani:
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

SL                                                       2                                                          SL
 ---pagebreak---      pokojnino, se naložbeni pokojninski sistemi z vnaprej določenimi prispevki ne bi smeli razvrščati v
     okvir države (*).
     Prehodno obdobje, ki se je izteklo spomladi 2007 (prvo obvestilo v letu 2007), je bilo odobreno zaradi
     izvajanja te odločitve (**).
     (*) Sporočilo za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004.
     (**) Sporočilo za javnost Eurostata št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

     Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe začela
     izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko na podlagi javnofinančnega
     primanjkljaja, ki je v letu 2003, znašal 4,1% BDP (brez stroškov pokojninske reforme)4. Svet
     je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Poljska v skladu s členom 104(6)
     Pogodbe5 čezmerni primanjkljaj. Svet je v svojem sklepu navedel, da bi bilo treba zneske
     primanjkljaja in dolga popraviti navzgor, če bi se naložbeni pokojninski sistemi zaradi
     odločitve Eurostata o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov izključili iz sektorja
     države v širšem smislu (glej okvir). Hkrati je Svet, tudi na podlagi priporočila Komisije, na
     Poljsko naslovil priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe, naj čim prej in najpozneje do
     leta 20076 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj. Na priporočilo Komisije je Svet
     28. novembra 2006 v skladu s členom 104(8) Pogodbe sklenil, da so dotedanji ukrepi poljskih
     organov neprimerni7. Svet je 27. februarja 2007 na podlagi priporočila Komisije v skladu s
     členom 104(7) Pogodbe izdal nova priporočila.

     V svojem drugem priporočilu na podlagi člena 104(7) Pogodbe je Svet poljskim organom
     priporočil, naj odpravijo stanje čezmernega primanjkljaja do prvotnega roka, tj. do leta 2007,
     ter verodostojno in trajnostno zmanjšajo javnofinančni primanjkljaj in v ta namen zagotovijo
     izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih
     začasnih ukrepov) za najmanj 0,5 odstotne točke BDP med letoma 2006 in 2007. Svet je
     poljskim organom kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov postavil 27. avgust 2007. Poleg
     tega je Svet Poljsko pozval, naj zagotovi, da se bo po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja
     vzdrževala proračunska konsolidacija k srednjeročnemu cilju strukturnega primanjkljaja v
     višini 1 % BDP.

     4
              SEC(2004) 826.
     5
              UL L 62, 9.3.2005, str. 18.
     6
              Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko, so na voljo na
              spletni strani:
              http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
     7
              UL L 414, 30.12.2006, str. 81.

SL                                                               3                                                SL
 ---pagebreak---      Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 27. februarja 2007
     % BDP, razen če ni navedeno drugače                                    2006                   2007
     Javnofinančni saldo                                                    −3,9          primanjkljaj blizu 38
     Sprememba strukturnega salda                                                                vsaj +0,5
     P.m.: realna rast BDP (%)                                               5,4                        5,1
     Opomba: Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
     Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe in, kar zadeva realno rast BDP, mnenje Sveta o
     posodobitvi konvergenčnega programa iz novembra 2006, oba sprejeta 27. februarja 2007.

     Komisija je 20. novembra 2007, tj. po izteku roka za sprejetje ukrepov iz priporočila Sveta,
     sprejela sporočilo Svetu, v katerem je sklenila, da so bili ukrepi, ki jih je Poljska sprejela v
     odgovor na priporočilo Sveta, skladni s priporočilom. Medtem ko je Komisija izrazila
     zaskrbljenost glede trajnosti zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v letih 2008 in 2009, v
     okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na tej stopnji niso bili priporočeni
     nadaljnji ukrepi9. Svet se je na seji 4. decembra 2007 strinjal s to oceno. Komisija in Svet sta
     pozvala poljske organe, naj čim prej predložijo posodobljen konvergenčni program, kjer bo
     opisana srednjeročna strategija za celotno legislaturo, ki bo skladna s trajnim zmanjšanjem
     čezmernega primanjkljaja in nadaljnjim doseganjem srednjeročnega cilja. Nov program je bil
     predložen konec marca 2008. Komisija je sprejela priporočilo za mnenje Sveta o tem
     programu skupaj s svojim priporočilom za odločbo Sveta.

     V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
     primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v
     zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     2.        ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA

     Odkar je dosegel najvišjo vrednost 6,3 % BDP v letu 2003, se je javnofinančni primanjkljaj v
     povprečju zmanjšal za več kot 1 odstotno točko letno in je na podlagi podatkov, ki jih je
     zagotovila Komisija (Eurostat) po obvestilu Poljske pred aprilom 200810,11,12, leta 2007

     8
             V tem priporočilu se Svet sklicuje na dopolnitev konvergenčnega programa iz novembra 2006, ki
             določuje primanjkljaj v višini 3,4 % BDP za leto 2007 in „predvideva, da lahko Komisija in Svet v
             skladu s členom 2(7) Uredbe (ES) št. 1467/97 za namene razveljavitve odločitve o obstoju čezmernega
             primanjkljaja v skladu s členom 104(12) Pogodbe v letu 2007 upoštevata stroške pokojninske reforme iz
             leta 1999 [ocenjene na okoli 2 % BDP leta 2007] za proračun na linearno degresivni osnovi v višini
             60 %. Svet opozarja, da lahko Poljska izkoristi to določbo le, če se je primanjkljaj znatno in stalno
             zmanjševal in je dosegel raven blizu referenčne vrednosti. Ker se je primanjkljaj v obdobju 2004–2006
             znatno in stalno zmanjševal, bosta rezultat in predvidevanja za leto 2007 odločilnega pomena pri
             odločitvi o tem, ali se ta določba lahko uporablja za Poljsko.“
     9
             SEC(2007) 1543.
     10
             Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008.
     11
             Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v
             spomladanskem obvestilu. Za države članice EU kot celoto so ti popravki ponavadi sorazmerno majhni
             in v povprečju ne odstopajo veliko od vrednosti nič. Glede na razliko med zdaj sporočenim
             primanjkljajem za leto 2007 in referenčno vrednostjo primanjkljaja je malo verjetno, da bi morebitni
             prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili nad stopnjo 3 % BDP.
     12
             V skladu s členom 2(7) Uredbe (ES) št. 1467/97 bi morala odločba o razveljavitvi odločbe o obstoju
             čezmernega primanjkljaja upoštevati neto stroške pokojninske reforme, s katero je bil uveden večstebrni
             sistem, ki vključuje obvezen sistem, ki je v celoti naložben, če se je primanjkljaj znatno in stalno

SL                                                          4                                                          SL
 ---pagebreak---      dosegel 2 % BDP. Rezultati so bili na splošno boljši od pričakovanih zaradi presenetljivo
     pozitivne rasti, katere posledica so bili izjemni prihodki, in dejstva, da odhodki niso bili
     izvedeni v načrtovanem obsegu.

     Izid javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 je bil 2,0 % BDP za razliko od 3,4 %,
     predvidenega v konvergenčnem programu iz novembra 2006. Glavni razlog je bila realna in
     nominalna rast BDP, ki je bila precej višja od pričakovane v novembru 2006, vendar so bili
     tudi odhodki omejeni. Zlasti je visoka donosnost podjetij omogočila omejitev rasti subvencij,
     hitro zmanjšanje brezposelnosti in neustrezna indeksacija, ki se je izvajala s Hausnerjevim
     načrtom13, pa sta zmanjšala rast na področju socialnih transferjev. Poleg tega so bile plače v
     javnem sektorju nižje od načrtovanih. In končno, javne naložbe so bile nižje od pričakovanih,
     ker je bilo črpanje sredstev EU počasnejše od načrtovanega. Na splošno je bil delež odhodkov
     v razmerju do BDP za 1,5 odstotne točke nižji, kot je bilo predvideno novembra 2006. Na
     strani prihodkov so bili prihodki iz posrednega obdavčenja in socialnih prispevkov boljši, kot
     je bilo pričakovano novembra 2006, predvsem zaradi veliko višje rasti zaposlovanja in plač.
     Ta pozitivna presenečenja so se izravnala s slabšimi rezultati, zabeleženimi pri drugih
     postavkah prihodkov (npr. pri neposrednih davkih zaradi povišanja davčne osnove). To je
     povzročilo nekoliko manjši delež prihodkov od načrtovanega.

     3.      PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA OBDOBJE 2008–2009 IN POZNEJE

     Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2008 napoveduje, da se bo v letu 2008
     javnofinančni primanjkljaj povečal na 2,5 % BDP, kar je v skladu s ciljem v konvergenčnem
     programu iz marca 2008. Za BDP se pričakuje, da se bo v letu 2008 povečal za 5,3 %, v letu
     2009 pa za 5 %. Službe Komisije predvidevajo, da se bo zasebna poraba v letu 2008 povečala
     na 5,6 %, kar bodo podprla znižanja socialnih prispevkov, v letu 2009 pa se bo zaradi
     poslabšanja zunanjega okolja, ki bo negativno vplivalo na zaupanje potrošnikov, zmanjšala na
     4,7 %.

     Povečanje javnofinančnega primanjkljaja izhaja iz proračuna Poljske za leto 2008, ki načrtuje
     poslabšanje osrednjega državnega salda (ne ESR95) za približno 0,8 % BDP leta 2008 za
     razliko od izida v letu 2007 zaradi številnih ukrepov za povečanje primanjkljaja, sprejetih
     pred parlamentarnimi volitvami oktobra 2007. Večina teh ukrepov bo zmanjšala
     javnofinančne prihodke (npr. drugo znižanje socialnih prispevkov in uvedba davčnih olajšav
     za družine). Na strani odhodkov proračun za leto 2008 predvideva višje javne naložbe ter
     ponovno vzpostavlja ugodno (inflacija plus rast plač) letno indeksacijo pokojnin in invalidnin.
     Ukrepi za povečanje primanjkljaja se bodo delno izravnali z večjim spoštovanjem davčnih
     predpisov, višje obdavčljivim dobičkom in zvišanjem trošarin, povezanim z davčnim
     usklajevanjem EU.

     Na podlagi spomladanske napovedi Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo leta 2009
     delež javnofinančnega primanjkljaja nekoliko povečal na 2,6 % BDP, pod pogojem, da se
     politika ne bo spremenila. Glede na konvergenčni program iz marca 2008, ki predvideva

            zmanjševal in je dosegel raven blizu referenčne vrednosti. Od leta 2007 je javnofinančni primanjkljaj
            pod referenčno vrednostjo 3 % in uporaba tega člena ni potrebna.
     13
            Najbolj celovit in specifičen poskus reforme v zvezi z odhodki do sedaj, ki je bil predlagan leta 2003 in
            katerega namen je bil zmanjšati javno porabo na področju socialne zaščite, javne uprave in državnih
            pomoči. Hausnerjev načrt je med drugim nadomestil letno indeksacijo z indeksacijo po tem, ko skupna
            inflacija preseže 5 %, ali z indeksacijo vsaka tri leta (kar koli je prej).

SL                                                         5                                                            SL
 ---pagebreak---      izvajanje nekaterih ukrepov za zmanjšanja primanjkljaja, ki jih je še treba opredeliti, naj bi
     javnofinančni primanjkljaj znašal 2,0 % BDP.

     V spomladanski napovedi je predvideno, da se bo strukturni primanjkljaj v letu 2008 povečal
     za približno četrtino odstotne točke BDP, v letu 2009 pa zmanjšal za približno tretjino
     odstotne točke, kar bo posledica izboljšanja na trgu dela, ki ga bo spodbudilo zmanjšanje
     davčne obremenitve14.

     Glavni cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa iz marca 2008 je doseči
     srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP do leta 2011, tj. eno leto po
     koncu programskega obdobja. Prilagoditev proračuna temelji na odhodkih, potekala pa bo v
     letih 2009 in 2010.

     4.      GIBANJE IN NAPOVED DOLGA

     Zdi se, da delež dolga po tem, ko je leta 2006 dosegel najvišjo vrednost 47,6 % BDP, upada.
     Znatno zmanjšanje dolga je bilo doseženo leta 2007, ko se je njegov delež zmanjšal za skoraj
     2,5 odstotne točke na 45,2 % BDP, predvsem zaradi visoke nominalne rasti BDP, pa tudi
     zaradi povečane vrednosti zlota. Na podlagi spomladanske napovedi za leto 2008 se
     pričakuje, da se bo bruto dolg v letošnjem in prihodnjem letu zmanjševal počasneje na
     približno 44 % BDP v letu 2009, pod pogojem, da se politika ne bo spremenila.

     5.      SKLEPI

     Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal s 6,3 % BDP leta 2003 na 2,0 % leta 2007, kar je
     pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja leta 2007 je odražalo
     predvsem višjo gospodarsko rast, ki je skupaj z omejitvijo izdatkov (delno zato, ker naložbeni
     načrti niso bili v celoti izvedeni) znižala delež izdatkov v primerjavi s proračunskim načrtom.
     Delež prihodkov se je približal ciljnemu, z izjemnimi prihodki zaradi ugodnih gospodarskih
     razmer, ki pa so se izravnali z znižanjem neposrednih davkov in slabšimi rezultati,
     zabeleženimi v drugih kategorijah prihodkov. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo
     brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je izboljšal za približno 1,5 odstotne točke BDP,
     kar je precej nad fiskalnim prizadevanjem v višini najmanj 0,5 odstotne točke, ki ga je
     priporočil Svet. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da
     se bo dejanski primanjkljaj leta 2008 povečal na 2,5 % BDP, ob nespremenjeni politiki pa naj
     bi leta 2009 znašal 2,6 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno
     zmanjšal pod zgornjo mejo 3 % BDP.

     Javnofinančni dolg se je zmanjšal s 47,6 % BDP leta 2006 na 45,4 % leta 2007, kar je pod
     referenčno vrednostjo 60 % BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto

     14
            Zdi se, da obstaja zelo velika možnost za zmanjšanje sive ekonomije in spodbuditev delovne aktivnosti
            na Poljskem, na kar kaže znatna razlika med registrirano stopnjo brezposelnosti in stopnjo
            brezposelnosti iz raziskav o delovni moči (približno 3 odstotne točke v začetku leta 2008). Poleg tega
            ima Poljska eno izmed najnižjih stopenj aktivnosti v EU (63,5 % v primerjavi s skoraj 71 % v EU v
            drugi polovici leta 2007), zlasti pri prebivalstvu, starejšemu od 55 let. Prav tako je tudi močno
            povečanje davčnih prihodkov od dohodkov pravnih oseb in dohodnine zaposlenih v majhnih podjetjih v
            zadnjih letih na Poljskem delno mogoče pojasniti z boljšo skladnostjo po zmanjšanju prvotno visokih
            davčnih stopenj.

SL                                                       6                                                           SL
 ---pagebreak---      2008 se pričakuje, da se bo delež dolga še naprej zmanjševal in bo leta 2009 znašal približno
     44 % BDP (ob nespremenjeni politiki).

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Poljskem odpravljen. V skladu s tem
     Komisija Svetu priporoča, naj razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja
     na Poljskem.

     Tabela 2: Proračunski razvoj v obdobju 2003–2009
     % BDP, razen če ni navedeno             2003   2004    2005    2006    2007      2008        2009
     drugače                                                                        COM KP (2) COM (3) KP (2)
     Javnofinančni saldo                     −6,3   −5,7    −4,3    −3,8    −2,0     −2,5    −2,5      −2,6     −2,0

     Skupaj prihodki                         38,4   36,9     39,0    40,0    40,4    40,1    40,0      39,7     39,2

     Skupaj odhodki                          44,6   42,6     43,3    43,8    42,4    42,6    42,5      42,3     41,2

      Od tega:        – odhodki za obresti    3,0     2,8     2,8     2,7     2,6     2,7     2,3       2,7      2,3
            – bruto investicije v osnovna
                                              3,3     3,4     3,4     3,9     4,1     4,5     5,2       4,8      5,0
                                  sredstva
     Primarni saldo                          −3,3   −2,9    −1,5    −1,1      0,6     0,2    −0,2       0,1      0,3

     Enkratni in začasni ukrepi               0,0     0,0     0,0     0,0     0,0     0,0     0,0       0,0      0,0

     Strukturni saldo (1)                    −5,9   −5,9    −4,2    −4,0    −2,5     −2,7    −2,8      −2,3     −1,9

     Strukturni primarni saldo (1)           −2,9   −3,1     −1,4   −1,3      0,1     0,0    −0,5       0,3      0,4

     Pm       realna rast BDP (%)             3,9     5,3     3,6     6,2     6,5     5,3     5,5       5,0      5,0

     Pm       proizvodna vrzel               −1,0     0,4   −0,4      0,6     1,2     0,5     0,7     −0,7      −0,2
     (1)
                 Ciklično prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.
     (2)
                 Ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih
                 izračunale službe Komisije na podlagi informacij v programu.
     (3)
                 Ob nespremenjeni politiki.
     Vir:        Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2008 (COM) in posodobitev konvergenčnega programa
                 iz marca 2008 (KP).

SL                                                           7                                                           SL
 ---pagebreak---                                                       Priporočilo

                                                ODLOČBA SVETA

          o razveljavitvi Odločbe 2005/183/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)       Z Odločbo Sveta 2005/183/ES z dne 5. julija 200415 je bilo po priporočilu Komisije v
               skladu s členom 104(6) Pogodbe odločeno, da na Poljskem obstaja čezmerni
               primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2003 4,1 %
               BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je bruto
               javnofinančni dolg znašal 45,4 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz
               Pogodbe. Svet je v svojem sklepu navedel, da bi bilo treba zneske primanjkljaja in
               dolga popraviti navzgor, če bi se naložbeni pokojninski sistemi zaradi odločitve
               Eurostata o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov izključili iz sektorja države v
               širšem smislu16.

     (2)       Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta
               (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v
               zvezi s čezmernim primanjkljajem17 po priporočilu Komisije na Poljsko naslovil
               priporočilo, v skladu s katerim mora Poljska odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja
               najpozneje do konca leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno.

     (3)       Na priporočilo Komisije je Svet 28. novembra 2006 v skladu s členom 104(8)
               Pogodbe sklenil, da so dotedanji ukrepi poljskih organov neprimerni18. Svet je
               27. februarja 2007 na priporočilo Komisije izdal novo priporočilo v skladu s členom
               104(7) Pogodbe, v katerem je kot rok za zmanjšanje primanjkljaja potrdil leto 2007.
               Priporočilo je bilo objavljeno.

     (4)       V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
               primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po
               mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     15
               UL L 62, 9.3.2005, str. 18.
     16
               Sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra
               2004.
     17
               UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
               7.7.2005, str. 5).
     18
               UL L 414, 30.12.2006, str. 81.

SL                                                         8                                                          SL
 ---pagebreak---      (5)   V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
           Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v
           okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem
           primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1.
           aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne
           22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim
           primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti19.

     (6)   Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1)
           Uredbe (ES) št. 3605/93 po sporočilu Poljske pred 1. aprilom 2008, in spomladanske
           napovedi služb Komisije za leto 2008 je ugotovljeno naslednje:

            –      javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal s 3,8 % BDP leta 2006 na 2,0 % BDP
                   leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. To je primerljivo s
                   ciljem 3,4 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici konvergenčnega
                   programa iz novembra 2006;

            –      veliko boljši izid primanjkljaja leta 2007 v primerjavi s ciljnim je podpirala
                   veliko višja realna rast BDP, kot je bila predvidena v konvergenčnem
                   programu iz novembra 2007. Poleg tega je – v razmerju do BDP – država
                   porabila manj za socialne transferje (zaradi neustrezne indeksacije v letu 2007),
                   subvencije, naložbe in plače za zaposlene. Na splošno so bili skupni odhodki za
                   1,5 odstotne točke nižji od načrtovanih v konvergenčnem programu iz
                   novembra 2006. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda
                   brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2007 po ocenah znaša malo več
                   kot 1,5 % BDP;

            –      na podlagi nižje rasti BDP kot v letu 2007 spomladanska napoved za leto 2008
                   napoveduje, da se bo primanjkljaj sicer povečal na 2,5 % BDP, vendar bo ostal
                   pod referenčno vrednostjo, kar bodo povzročili predvsem znižanje socialnih
                   prispevkov, davčne olajšave in povečanje socialnih transferjev skupaj z višjimi
                   naložbami. Ti podatki ustrezajo uradnemu ciljnemu primanjkljaju, določenemu
                   v posodobljeni različici konvergenčnega programa iz marca 2008. Za leto 2009
                   spomladanska napoved napoveduje, da se bo ob nespremenjeni politiki
                   primanjkljaj bolj ali manj ustalil. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in
                   trajnostno zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP;

            –      vendar se bo strukturni saldo po napovedi v letu 2008 rahlo poslabšal za
                   četrtino odstotne točke BDP, ob nespremenjeni politiki pa se bo v letu 2009
                   izboljšal za tretjino odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po
                   doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Poljsko
                   strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP;

            –      javni dolg se je zmanjšal s 47,6 % BDP leta 2006 na 45,2 % leta 2007. Glede
                   na spomladansko napoved za leto 2008 se pričakuje, da bo delež dolga ostal
                   precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP ter se do konca leta 2009 dodatno
                   zmanjšal na približno 44 % BDP.

     19
           UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
           (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

SL                                                     9                                                          SL
 ---pagebreak---      (7)    Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Poljskem odpravljen, zato je treba
            Odločbo 2005/183/ES razveljaviti –

     SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                 Člen 1

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Poljskem odpravljen.

                                                 Člen 2

     Odločba 2005/183/ES se razveljavi.

                                                 Člen 3

     Ta odločba je naslovljena na Republiko Poljsko.

     V Bruslju,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

SL                                                 10                                            SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 24.4.2017
            COM(2017) 190 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               Priloženi predlog je pravni instrument za priporočilo sklepa Sveta o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji. Predlog vključuje naslednje:

               (i)priporočilo sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Protokola s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               Ta predlog je predložen skupaj s:

               (ii)predlogom sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic;

               (iii)predlogom sklepa Sveta o sklenitvi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

               V skladu z Aktom o pristopu se Hrvaška zavezuje, da bo pristopila k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

               Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 21. junija 1996 in je začel veljati 1. julija 1999.

               S Sklepom Sveta z dne 14. septembra 2012
                  1
                je bila Komisija pooblaščena za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami, da se sklenejo ustrezni protokoli. Pogajanja z Republiko Uzbekistan so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

               Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica Sporazuma, EU pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v hrvaškem jeziku.

               Komisija je presodila, da so rezultati pogajanj zadovoljivi, ter poziva Svet, naj priporoči sklep Sveta o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum)
                  2
                sklene s protokolom k Sporazumu.

               (2)Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami
                  3
               . Pogajanja z Republiko Uzbekistan so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

               (3)Sklenitev Protokola s strani Komisije bi bilo treba odobriti v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (4)Za podpis in sklenitev Protokola se v primeru zadev, ki so v pristojnosti Unije in njenih držav članic, uporablja ločen postopek –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

                  Edini člen

               Sklenitev, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri.

               Besedilo Protokola je priloženo sklepu o njegovem podpisu.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Sklep Sveta in Komisije 1999/593/ES, ESPJ, Euratom z dne 31. maja 1999 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (UL L 229, 31.8.1999, str. 1).

                     (3)
                  Sklep Sveta o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (dokument Sveta št. 13351/12 LIMITED).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.NAMEN

                  Sodišče Evropske unije je v svojem mnenju z dne 26. julija 2017
                     1
                   navedlo, da sporazuma med Kanado in EU za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR), podpisanega 25. junija 2014, ni mogoče skleniti v sedanji obliki. EU bi zato morala začeti nova pogajanja s Kanado z namenom sklenitve takega sporazuma o PNR, ki bo v skladu z zahtevami iz mnenja Sodišča.

               2.OZADJE PRIPOROČILA

                  Kanadska zakonodaja od letalskih prevoznikov, ki opravljajo potniške lete, namenjene v Kanado, zahteva, da Kanadski mejni agenciji (Canada Border Services Agency – CBSA) pred prihodom potnika v Kanado zagotovijo elektronski dostop do podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR).

                  Namen navedene zakonodaje je pridobitev podatkov iz evidence podatkov o potnikih pred pristankom letala in s tem pomembna okrepitev sposobnosti agencije CBSA, da opravi učinkovito in uspešno vnaprejšnjo oceno potovalnih tveganj posameznih potnikov in lajša dobroverno potovanje, s tem pa krepi varnost Kanade. EU sodeluje s Kanado v boju proti terorizmu in drugim hudim mednarodnim kaznivim dejanjem, prenos podatkov iz PNR Kanadi pa dojema kot sredstvo za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki bo doseženo s tem, da bo Kanada pristojnim organom držav članic ter Europolu in Eurojustu v okviru njihovih pristojnosti posredovala analitične informacije, ki izhajajo iz podatkov PNR.

                  PNR je zapis zahtevanih podatkov o potovanju vsakega potnika, ki vsebuje vse potrebne informacije, ki letalskim prevoznikom omogočajo obdelavo rezervacij. Za namene tega priporočila podatki PNR zajemajo podatke, ki se zberejo od potnikov in so vsebovani v avtomatiziranih sistemih rezervacij in sistemih za nadzor odhodov letalskih prevoznikov.

                  Letalski prevozniki so agenciji CBSA dolžni zagotavljati podatke iz PNR v obsegu, v katerem se zbirajo in so vsebovani v avtomatiziranih sistemih rezervacij in sistemih za nadzor odhodov letalskih prevoznikov.

                  Prenos osebnih podatkov iz EU v tretjo državo se lahko izvede samo, če ta država zagotavlja raven varstva temeljnih svoboščin in pravic, ki je v bistvenem enaka ravni, zagotovljeni v Evropski uniji. Potrebna je rešitev, ki bo na ravni EU zagotovila pravno podlago za prenos podatkov iz PNR iz EU v Kanado kot priznanje, da so podatki iz PNR potrebni v boju proti terorizmu in drugim hudim mednarodnim kaznivim dejanjem.

                  Evropska skupnost je leta 2005 s Kanado podpisala sporazum o prenosu in obdelavi podatkov iz PNR, ki temelji na sklopu zavez agencije CBSA v zvezi z uporabo njenega programa PNR
                     2
                  .

                  Sporazum je začel veljati 22. marca 2006 in je temeljil na nizu zavez, ki jih je agencija CBSA podala glede tega, kako bo ravnala s podatki iz PNR, ter na odločbi o ustreznosti, ki jo je izdala Evropska komisija in v kateri je menila, da zaveze agencije CBSA zagotavljajo ustrezno varstvo osebnih podatkov.

                  Komisija je novembra 2008 izvedla skupni pregled izvajanja sporazuma iz leta 2006, pri čemer je ugotovila, da agencija CBSA v zelo veliki meri izvaja svoje zaveze in spoštuje pogoje iz navedenega sporazuma.

                  Zaveze agencije CBSA in odločba o ustreznosti so prenehale veljati 22. septembra 2009. Zaveze agencije CBSA so določale, da bo agencija CBSA eno leto pred prenehanjem njihove veljavnosti s Komisijo začela pogajanja z namenom podaljšanja veljavnosti zavez na podlagi medsebojno sprejemljivih pogojev.

                  Vlada Kanade je Komisijo zaprosila za začetek pogajanj med obema stranema, da se bodisi spremeni veljavni okvir bodisi sklene nov sporazum.

                  Tudi agencija CBSA je državam članicam, predsedstvu in Komisiji potrdila, da bo še naprej izvajala svoje zaveze za vmesno obdobje, ki je potrebno za pogajanja o dolgoročnem sporazumu med EU in Kanado in njegovo sklenitev. Tako so v tem vmesnem obdobju države članice prevzele odgovornost za zagotavljanje nadaljnjih prenosov podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Kanadi.

                  EU je zato v letu 2010 začela pogajanja s Kanado z namenom podpisa novega dvostranskega sporazuma, ki določa pogoje in okvir, v katerem bodo letalski prevozniki agenciji CBSA dajali na razpolago podatke iz PNR o potnikih, ki letijo med EU in Kanado. Novi osnutek sporazuma s Kanado je bil podpisan 25. junija 2014, Svet pa ga je julija 2014 predložil Evropskemu parlamentu v odobritev. Evropski parlament je 30. januarja 2015 zahteval mnenje Sodišča o tem, ali je predvideni sporazum PNR s Kanado združljiv s Pogodbama in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

                  Direktiva (EU) 2016/681 o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj (direktiva EU o PNR) je bila sprejeta 27. aprila 2016
                     3
                   in vzpostavlja pravno podlago za prenos podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov državam članicam ter zaščitne ukrepe, ki jih morajo države članice uporabljati pri obdelavi podatkov iz PNR.

                  Sodišče je 26. julija 2017 izdalo zgoraj omenjeno mnenje in navedlo, da predlaganega sporazuma PNR med Kanado in EU ni mogoče skleniti v sedanji obliki, saj nekatere njegove določbe niso združljive s temeljnimi pravicami, priznanimi v EU, zlasti s pravico do varstva podatkov in spoštovanja zasebnega življenja. Sodišče je tudi menilo, da bi morala biti pravna podlaga za tak sporazum člen 87(2)(a) PDEU hkrati s členom 16(2).

                  Agencija CBSA je po izdaji teh sklepnih predlogov izrazila željo po ponovnem začetku pogajanj, da bi se dosegli vzajemno sprejemljivi pogoji, skladni z navedenimi ugotovitvami Sodišča.

                  EU bi morala zato ponovno začeti pogajanja s Kanado z namenom podpisa novega dvostranskega sporazuma, ki določa okvir in pogoje, pod katerimi bodo letalski prevozniki agenciji CBSA prenašali podatke iz PNR o potnikih, ki letijo med EU in Kanado, na način, ki ustreza zahtevam Sodišča.

                  Pogajanja bi morala biti omejena na vidike, ki so potrebni na podlagi mnenja Sodišča. V noben drug element predvidenega sporazuma, podpisanega 25. junija 2014, se ne bi smelo posegati.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

                  V zgoraj navedenem mnenju Sodišča o prej predvidenem sporazumu PNR med EU in Kanado so opredeljene pravne zahteve, ki jih mora tak sporazum izpolnjevati, da bi bil skladen z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

                  To priporočilo temelji na členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ker je Sodišče v svojem mnenju že pojasnilo, da bi moral predvideni sporazum temeljiti na členu 16(2) in členu 87(2)(a) PDEU, se ta pravna podlaga navaja tudi kot materialna pravna podlaga. V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca v imenu Unije.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 16(2) in člena 87(2)(a) v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Treba bi bilo začeti pogajanja z namenom sklenitve sporazuma med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim.

               (2)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli.

               (3)[V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta obe državi članici podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.]

                  ALI

                  [V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.]

                  ALI

                  [V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

                  V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Irska (s pismom z dne ...) podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.]

                  ALI

                  [V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Združeno kraljestvo (s pismom z dne ...) podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

                  V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.]

               (4)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Mnenje Sodišča 1/15 z dne 26. julija 2017 (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  UL L 82, 21.3.2006, str. 15 in UL L 91, 29.3.2006, str. 49.

                     (3)
                  UL L 119, 4.5.2016, str. 132.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            PRILOGA
            Pogajalske smernice za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               PRILOGA

               Pogajalske smernice za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               k

               Priporočilu za sklep Sveta

               o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) z namenom preprečevanja terorizma in drugih hudih mednarodnih kaznivih dejanj ter boja proti njim

               Sporazum bi moral vsebovati vse zaščitne ukrepe, ki so potrebni za njegovo skladnost s členi 7, 8 in 21 ter členom 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, kakor so navedeni v mnenju Sodišča Evropske unije 1/15 z dne 26. julija 2017
                  1
               .

               V noben drug element sporazuma med Kanado in EU za prenos in uporabo podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR), podpisanega 25. junija 2014, se ne bi smelo posegati.

                     (1)

                        Mnenje Sodišča 1/15 z dne 26. julija 2017, (EU:C:2017:592).


                        EVROPSKA
                        KOMISIJA

                                                    Bruselj, 21.4.2015
                                                    COM(2015) 166 final

                                      Priporočilo

                                   SKLEP SVETA

     o imenovanju evropskih prestolnic kulture za leto 2019 v Bolgariji in Italiji

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                  OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o
     vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do
     20191 določa postopek imenovanja evropskih prestolnic kulture. V skladu s členom 2 tega
     sklepa bosta od leta 2009 vsako leto dve mesti iz dveh držav članic imenovani za evropski
     prestolnici kulture v skladu s kronološkim vrstnim redom iz Priloge k Sklepu. Leta 2019 sta
     do organizacije tega dogodka upravičeni Bolgarija in Italija.

     Imenovanje evropskih prestolnic kulture za leto 2019 v Bolgariji in Italiji poteka po
     naslednjem postopku.

     Zadevni državi članici objavita razpis za oddajo prijav najpozneje šest let pred dogodkom.
     Izbirni svet, ki ga sestavlja 13 neodvisnih strokovnjakov s področja kulture, se sestane na
     predizbornem sestanku najpozneje pet let pred dogodkom. Izbirni svet oceni prejete prijave po
     merilih iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES in določi seznam mest v ožjem izboru, ki jih je
     treba dodatno oceniti, potem ko dopolnijo svoje prijave.

     Devet mesecev po predizbornem sestanku vsaka izmed zadevnih držav članic skliče sestanek
     izbirnega sveta zaradi končnega izbora. Po obširni oceni mest v ožjem izboru na podlagi
     meril, določenih za to aktivnost, svet za naziv priporoči eno mesto v zadevni državi članici.

     Na podlagi teh priporočil državi članici predlagata po eno mesto za evropsko prestolnico
     kulture in o tem najpozneje štiri leta pred predvidenim začetkom dogodka obvestita Evropski
     parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.

     Evropski parlament lahko pošlje mnenje Komisiji najpozneje tri mesece po prejemu
     nominacij.

     Svet na podlagi priporočila Komisije uradno imenuje predlagana mesta za leto, za katero so
     bila nominirana.

     Po zaključku obeh opisanih faz izbirnega postopka je izbirni svet v svojih poročilih iz oktobra
     2014 in novembra 2014 priporočil, da leta 2019 dogodek organizirata Plovdiv (Bolgarija) in
     Matera (Italija). Bolgarija in Italija sta decembra 2014 oziroma februarja 2015 o teh
     nominacijah obvestili Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.

     Evropski parlament je marca 2015 Komisiji poslal pozitivno mnenje.

     Komisija zato v skladu s členom 9(3) Sklepa št. 1622/2006/ES Svetu predaja priloženo
     priporočilo za uradno imenovanje mest Plovdiv v Bolgariji in Matera v Italiji za dogodek
     evropskih prestolnic kulture za leto 2019.

     1
            UL L 304, 3.11.2006, str. 1.

SL                                                 2                                                   SL
 ---pagebreak---                                               Priporočilo

                                           SKLEP SVETA

            o imenovanju evropskih prestolnic kulture za leto 2019 v Bolgariji in Italiji

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

     ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
     dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice
     kulture za leta 2007 do 20192, zlasti člena 9(3) Sklepa,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

     ob upoštevanju poročil izbirnega sveta iz oktobra in novembra 2014 o izbirnem postopku za
     evropsko prestolnico kulture v Bolgariji in Italiji,

     ob upoštevanju naslednjega:

     ob upoštevanju, da so v celoti izpolnjena merila iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES –

     SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

                                                 Člen 1

     Za „evropski prestolnici kulture 2019“ sta imenovana Plovdiv (Bolgarija) in Matera (Italija).

     2
            UL L 304, 3.11.2006, str. 1.

SL                                                 3                                                 SL
 ---pagebreak---                                                 Člen 2

     Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

     V Bruslju,

                                                Za Svet
                                                Predsednik

SL                                                4                         SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pozivu Španiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja
            {SWD(2016) 263 final}

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pozivu Španiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(9) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
                  1
               , sprejeto z namenom pospešitve zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

               (3)Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Španiji obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) PES izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012. Od takrat je Svet Španiji izdal tri nova priporočila na podlagi člena 126(7) PDEU (2. decembra 2009, 10. julija 2012 in 21. junija 2013), v katerih je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2013, 2014 oziroma 2016. Svet je v vseh treh priporočilih menil, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance
                  2
               .

                (4)Svet je 12. julija 2016 v skladu z določbami člena 126(8) Pogodbe sklenil, da Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

               (5)Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 določa, da Svet nemudoma sprejme sklep po členu 126(9) Pogodbe, če sodelujoča država članica sprejetega ukrepa ne izvaja ali če je po mnenju Sveta izvedeni ukrep neprimeren.

               (6)
                     Komisija je posodobila svojo pomladansko napoved iz leta 2016 z informacijami, ki so bile na voljo do 19. julija 2016. Na podlagi tega je bila napoved realne rasti BDP za leto 2016 popravljena navzgor za 0,3 odstotne točke v primerjavi s pomladansko napovedjo, in sicer na 2,9 %, ter navzdol za leto 2017 (2,3 % v primerjavi z 2,5 % v pomladanski napovedi). V letu 2018 naj bi se realni BDP povečal za 2,1 %. To je primerljivo z rastjo v višini 3,2 % v letu 2015. Gospodarska rast naj bi se zato zmanjšala, vendar naj bi ostala trdna, saj ji bodo še vedno koristile reforme, izvedene v odziv na krizo, in uspešno dokončanje programa finančne pomoči. Okrevanje še naprej spremlja močno ustvarjanje novih delovnih mest v razmerah upočasnitve rasti plač, koristijo pa mu tudi reforme trga dela. Rast podpirajo tudi nizke cene nafte. Hkrati se pričakuje, da bo inflacija v letu 2016 znašala −0,3 %. Vendar obstajajo tudi negativna tveganja za napoved rasti, zlasti od leta 2017 dalje, ki so med drugim povezana z izidom referenduma v Združenem kraljestvu o članstvu v Evropski uniji, zaradi katerega se je povečala negotovost ter ki bi lahko negativno vplival na trgovino in domače povpraševanje.

               (7)V skladu s posodobljeno pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj sektorja država skrčil na 4,6 % BDP v letu 2016, 3,3 % BDP v letu 2017 in 2,7 % BDP v letu 2018 (v primerjavi s cilji programa za stabilnost v višini 3,6 % BDP v letu 2016, 2,9 % BDP v letu 2017 oziroma 2,2 % BDP v letu 2018 ter predvidenim primanjkljajem v višini 3,9 % BDP v letu 2016 in 3,1 % BDP v letu 2017 v pomladanski napovedi). Napovedani večji primanjkljaj je delno posledica dejstva, da posodobljena napoved Komisije upošteva manjši obseg ukrepov za omejevanje odhodkov na centralni in regionalni ravni države v odgovor na priporočilo Komisije iz marca 2016 (0,2 % BDP) kot napoved v programu za stabilnost (0,4 % BDP), ker nekateri od teh ukrepov še niso bili dovolj podrobno opredeljeni, da bi se vključili v napoved Komisije na podlagi običajne predpostavke nespremenjene politike. Vendar večina razlik izhaja iz sprememb pravnega okvira za davek od dohodkov pravnih oseb, ki so privedle do nižjih predplačil s strani družb („pagos fraccionados“) v letu 2016. Primanjkljaji pri predplačilih v programu za stabilnost niso bilo količinsko opredeljeni in so postali očitni šele aprila, in sicer ob prvem obroku, po presečnem datumu za pomladansko napoved. V skladu s posodobljeno pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 so ti primanjkljaji ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2016. Ker navedene spremembe povzročajo stalne zamude pri plačevanju davkov, vendar ne spreminjajo davčne stopnje ali davčne osnove, ne bi vplivale na prihodke od davkov od dohodkov pravnih oseb v novih stabilnih razmerah (od leta 2017). Posledica teh sprememb je začasna izguba pri pobiranju davkov v letu 2016, ki je bila v posodobljeni pomladanski napovedi obravnavana kot enkratna. Za leto 2017 razlike med posodobljeno pomladansko napovedjo in programom za stabilnost izhajajo iz izhodiščnega položaja, ki je slabši od pričakovanega, in dejstva, da varčevalni ukrepi, sprejeti v odgovor na priporočilo Komisije iz marca 2016, še niso dovolj podrobno opredeljeni, da bi se upoštevali na podlagi običajne predpostavke nespremenjene politike. Strukturni primanjkljaj naj bi se povečal za 0,4 % BDP v letu 2016 in 0,1 % BDP v letu 2017, v letu 2018 pa naj bi ostal nespremenjen. Vendar je v letu 2016 predvideno povečanje strukturnega primanjkljaja delno posledica dejstva, da so sedanji obeti glede inflacije in nominalne rasti BDP slabši od obetov, na katerih temelji proračun za leto 2016, kar je negativno vplivalo na strukturne javnofinančne prihodke in hkrati onemogočalo prilagoditev odhodkov.

               (8)Bruto dolg sektorja država kot odstotek BDP se je povečal s 36 % leta 2007 na okoli 99 % leta 2014. V letu 2015 je bil delež dolga bolj ali manj stabilen, saj so neto prodaje finančnih sredstev izravnale negativni učinek primanjkljaja, ki je rastel hitreje od nominalne rasti BDP. V skladu s posodobljeno pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi delež dolga dosegel najvišjo vrednost pri 100,6 % BDP v letu 2017, v skladu s pomladansko napovedjo pa pri 100,3 % BDP v letu 2016. Čeprav se zdi, da se Španija ne sooča z neposrednimi tveganji fiskalnega pretresa zaradi tega visokega deleža dolga, se bodo tveganja za vzdržnost dolga srednjeročno znatno povečala, če se proračunski položaj ne bo izboljšal. Dolgoročneje naj bi bila tveganja za fiskalno vzdržnost manjša zaradi pozitivnega učinka zmanjšanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva
                  3
               .

               (9)V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1467/97 Svet v svojem sklepu o pozivu k sprejetju ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) Pogodbe zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na katerih temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju njenega ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za vsaj 0,5 % BDP, ki se uporablja kot referenca. Vendar dejstvo, da se ta sklep Sveta o pozivu k sprejetju sprejme v drugi polovici leta, povečuje fiskalni napor, ki je potreben za določeno letno izboljšanje strukturnega salda. Pomembno je tudi upoštevati, da se izhodiščni scenarij za novo prilagoditveno pot začne s poslabšanjem strukturnega primanjkljaja v višini 0,4 % BDP, kar je vsaj delno posledica inflacije, ki je bila nižja, kot je bilo napovedano v scenariju, na katerem temelji proračun za leto 2016, pri čemer je to dogodek, na katerega država ne more veliko vplivati. Ob upoštevanju tega se zdi primerno, da se v letu 2016 ne zahtevajo dodatni strukturni ukrepi.

               (10)Glede na to, da se v letu 2016 ne bi smeli zahtevati dodatni strukturni ukrepi, bi bilo za to, da se Španiji odobri dodatno leto za odpravo čezmernega primanjkljaja, kar je pravilo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97, potrebno letno izboljšanje strukturnega salda v letu 2017, kar bi preveč negativno vplivalo na rast. Zato se zdi primerno Španiji podaljšati rok za odpravo čezmernega primanjkljaja za dve leti.

               (11)Zato bi morala Španija za verodostojno in vzdržno prilagoditveno pot doseči primanjkljaj sektorja država v višini 4,6 % BDP v letu 2016, 3,1 % v letu 2017 in 2,2 % BDP v letu 2018, kar je skladno s poslabšanjem strukturnega salda za 0,4 % BDP v letu 2016 in izboljšanjem za 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Ti proračunski cilji upoštevajo tudi potrebo po izravnavi sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na javne finance zaradi njenega učinka na širše gospodarstvo.

               (12)Za dosego navedenih ciljev se šteje, da so potrebni dodatni strukturni ukrepi z ocenjenim učinkom v višini 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Prihranki za leti 2017 in 2018 bi lahko med drugim vključevali zmanjšanje števila in obsega davčnih odhodkov, zlasti nižjih stopenj DDV, da se doseže potrebni strukturni napor.

               (13)Poleg tega bi lahko strogo izvrševanje preventivnih in korektivnih mehanizmov, določenih v španskem zakonu o stabilnosti, na vseh ravneh države spodbudilo pravočasno in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja. To bi bilo mogoče doseči s tem, da bi postalo njihovo izvajanje bolj samodejno. Poleg tega bi bilo mogoče povečati prispevek pravila o porabi, določenega v zakonu o stabilnosti, k vzdržnosti javnih financ z dodatno pojasnitvijo pokritja in opredelitve kategorij porabe, ki so potrebne za njegov izračun, in z izrecnim pozivom javnim upravam, ki ne spoštujejo pravila, da čezmerno porabo izravnajo v letu po tem, ko je nastala.

               (14)Španija bi morala ustrezno pozornost nameniti tudi kvalitativnim vidikom javnih financ, vključno s politiko javnega naročanja. Število kršitev, ki vplivajo na uporabo zakonodaje EU na področju javnih naročil in so bile prijavljene Komisiji v zadnjih letih, je visoko. Podatki kažejo, da obstajajo razlike pri izvajanju javnih naročil med javnimi naročniki in subjekti ter da nezadostni predhodni in naknadni nadzorni mehanizmi ovirajo pravilno in enotno uporabo zakonodaje na področju javnih naročil. Za Španijo sta v primerjavi z drugimi državami članicami značilni nizka stopnja objave obvestil o naročilih in razmeroma visoka stopnja uporabe postopka s pogajanji brez predhodne objave. To pomeni omejeno konkurenco podjetij iz drugih držav članic EU in pogosto tudi neposredne oddaje naročila, kar prispeva k višjim javnofinančnim odhodkom. Omejena uporaba centraliziranih ali skupnih instrumentov za javno naročanje preprečuje večjo učinkovitost, ki bi pripomogla k javnofinančnim prihrankom. Odsotnost neodvisnega organa, ki bi bil zadolžen za zagotavljanje učinkovitosti in skladnosti z zakonodajo na področju javnih naročil v državi, ovira pravilno izvajanje pravil o javnem naročanju in lahko ustvarja priložnosti za kršitve, pri čemer obe posledici negativno vplivata na stanje španskih javnih financ.

               (15)Za zagotovitev uspešnosti strategije za konsolidacijo javnih financ je pomembno tudi podpreti konsolidacijo javnih financ s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, naslovljenimi na Španijo v okviru evropskega semestra za leto 2016, zlasti s tistimi, ki se nanašajo na odpravo makroekonomskih neravnotežij.

               (16)V skladu s členom 126(9) Pogodbe lahko Svet kot del svojega sklepa, v katerem izrazi poziv državi članici v skladu s tem členom, od zadevne države članice zahteva, da mu po natančno določenem časovnem razporedu predloži poročila o prilagoditvenem naporu. V skladu s členom 5(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 poročilo države članice vsebuje cilje za javnofinančne odhodke in prihodke, ukrepe fiskalne politike na strani odhodkov in prihodkov ter informacije o ukrepih politike, sprejetih v odgovor na konkretne sklepe Sveta. Da bi se olajšalo spremljanje roka za izpolnitev priporočil iz tega poziva ter roka za odpravo čezmernega primanjkljaja, se od Španije zahteva, da tako poročilo predloži do 15. oktobra 2016, skupaj z osnutkom proračunskega načrta za leto 2017.

               (17)Španija bi morala tudi poročati Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru, kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU) št. 473/2013, v skladu s specifikacijami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 877/2013. Poročilo bi bilo treba prvič predložiti do 15. januarja 2017 ter nato vsake tri mesece –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               1.Španija do leta 2018 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.

               2.Španija zmanjša primanjkljaj sektorja država na 4,6 % BDP v letu 2016, na 3,1 % BDP v letu 2017 in na 2,2 % BDP v letu 2018. To izboljšanje javnofinančnega primanjkljaja je glede na posodobljeno pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 skladno s poslabšanjem strukturnega salda za 0,4 % BDP v letu 2016 ter izboljšanjem za 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018. Španija prav tako uporabi vse izredne prihodke za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja in dolga.

               3.Poleg prihrankov, ki so že zajeti v posodobljeni pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016, Španija sprejme in v celoti izvede konsolidacijske ukrepe v višini 0,5 % BDP v letih 2017 in 2018.

               4.Španija je pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, če se uresničijo tveganja za proračunske načrte. Ukrepi za konsolidacijo javnih financ zagotavljajo trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti.

               5.Španija sprejme ukrepe za okrepitev svojega fiskalnega okvira, zlasti za povečanje samodejnosti mehanizmov za preprečevanje in odpravljanje odklonov od ciljev za primanjkljaj, dolg in odhodke ter za okrepitev prispevka pravila o porabi iz zakona o stabilnosti k vzdržnosti javnih financ.

               6.Španija vzpostavi usklajen okvir za zagotavljanje preglednosti in usklajevanja politike javnega naročanja pri vseh javnih naročnikih in subjektih, da se zagotovita gospodarska učinkovitost in visoka raven konkurence. Tak okvir vključuje ustrezne predhodne in naknadne nadzorne mehanizme za javna naročila, da se zagotovita učinkovitost in skladnost z zakonodajo.

               Člen 2

               Svet določi 15. oktober 2016 kot rok, v katerem mora Španija sprejeti učinkovite ukrepe in v skladu s členom 5(1a) Uredbe (ES) št 1467/97 Svetu in Komisiji predložiti poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela v odgovor na poziv Sveta. Poročilo vsebuje cilje za javnofinančne odhodke in prihodke, opredeljuje diskrecijske ukrepe na strani odhodkov in prihodkov ter vsebuje informacije o ukrepih, sprejetih v odgovor na konkretna priporočila Sveta za okrepitev fiskalnega okvira in okvira za politiko javnega naročanja v skladu z odstavkoma 5 in 6 člena 1.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

                     (2)
                  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Španiji, so na voljo na:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                  .

                     (3)
                  Evropska komisija (2016), „Fiscal Sustainability Report 2015“, European Economy, Institutional Paper, št. 018.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Inštitutom za globalno zeleno rast

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Inštitut za globalno zeleno rast (Global Green Growth Institute, v nadaljnjem besedilu: GGGI) je mednarodna organizacija, ustanovljena leta 2012 za podpiranje in spodbujanje močne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti v državah v razvoju in gospodarstvih v vzponu.   Prizadeva si za svet, odporen proti pretresom, ki temelji na močni in vključujoči trajnostni zeleni rasti ter ima poslanstvo podpiranja prehoda držav na modele zelene rasti tako, da razvija in izvaja strategije, ki sočasno zmanjšujejo revščino, dosegajo socialno vključenost, okoljsko vzdržnost in gospodarsko rast.

               Pariški sporazum Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), sprejet decembra 2015, bo okrepil globalni odziv na grožnjo podnebnih sprememb tako, da bo dvig povprečne globalne temperature obdržal občutno pod 2 stopinjama Celzija glede na predindustrijske ravni in nadaljeval prizadevanja za omejitev zvišanja temperature za 1,5 stopinje Celzija. Vsaka pogodbenica UNFCCC ima nacionalno določen prispevek, ki določa ukrepe, ki jih namerava sprejeti za dosego teh ciljev. Pogodbenice so se prav tako strinjale o pomenu tehnološkega razvoja in prenosa, da se izboljša odpornost na podnebne spremembe in zmanjša emisije toplogrednih plinov.

               Za Pariški sporazum je potrebno močno okrepljeno in stalno mednarodno prizadevanje vseh držav, da se v čim večji meri in čim prej ublažijo emisije toplogrednih plinov. V Pariškem sporazumu je prepoznana potreba po pomoči državam v razvoju glede priprave njihovih podnebnih načrtov.

               V tem okviru je GGGI postal vodilni mednarodni akter na področju zelene rasti. S članstvom v GGGI bi Unija pridobila vstop v forum, v katerem lahko okrepi vpliv svoje diplomacije v zvezi s podnebnimi spremembami na države v razvoju in gospodarstva v vzponu ter hkrati tudi sama prispeva dragocene izkušnje, ki si jih je pridobila ob razvoju podnebnih politik Unije. Ker se GGGI osredotoča na celovite strategije zelene rasti, bi to lahko prav tako pomagalo izkoristiti sinergije med podnebnimi cilji in cilji trajnostnega razvoja, sprejetimi v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030.Predlagan je začetek pogajanj z GGGI o članstvu EU, in sicer namesto alternativne možnosti, ki je predlagati pristop Unije k sporazumu o ustanovitvi GGGI. Razlog je v tem, da bi bilo treba vprašanje glasovalnih pravic Unije kot prihodnje članice GGGI razjasniti preden Unije postane članica te mednarodne organizacije.

               •Skladnost z obstoječimi določbami na področju politike

               Da bi dvig povprečne globalne temperature ohranil občutno pod 2 stopinjama Celzija, mora biti Pariški sporazum resnično globalen in učinkovit. Vse države bi morale začeti izvajati svoje načrtovane nacionalno določene prispevke. S članstvom v GGGI lahko Unija:

               –spodbuja obstoječe in prihodnje države članice GGGI k izvajanju in večji ambicioznosti njihovih nacionalnih določenih prispevkov k Pariškemu sporazumu tako, da med drugim uporablja dobre prakse, razvite in izvedene na podlagi pristopa zelene rasti;

               –sodeluje z GGGI v okviru diplomatske strategije Unije v zvezi s podnebnimi spremembami, pri čemer v celoti upošteva sinergije med doseganjem podnebnih ciljev in ciljev trajnostnega razvoja;

               –izmenjuje najboljše prakse na politični in strokovni ravni, ki temeljijo na pomembnih izkušnjah, pridobljenih pri razvoju in izvajanju strategij v zvezi s podnebnimi spremembami.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Delo GGGI je glede na njegov poudarek na zeleni, trajnostni rasti jasno povezano z okoljskimi in razvojnimi vprašanji ter politikami v zvezi z obnovljivimi viri energije in energijsko učinkovitostjo.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Člen 216 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija lahko sklene sporazum z mednarodno organizacijo. Člen 218 določa postopek, ki ga je treba upoštevati pri sklepanju sporazuma z mednarodno organizacijo, člen 218(3) pa podrobnosti pri imenovanju Komisije kot pogajalca v imenu Unije.

                   •
                        Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

               Podnebne spremembe so čezmejno vprašanje. Usklajevanje podnebnih ukrepov na globalni in evropski ravni je potrebno, ukrepanje Unije pa je upravičeno na podlagi subsidiarnosti. Člen 191 PDEU podrobno določa pristojnosti Unije na področju okolja, vključno s podnebnimi spremembami.

               Članstvo Unije bi omogočilo izmenjavo znanj in najboljših praks GGGI med vsemi državami članicami; prav tako bi Uniji v čim večji možni meri omogočilo, da politična in diplomatska sporočila glede podnebnih sprememb razširi med svoje mednarodne partnerje.

               •Sorazmernost

               Priporočilo sklepa Sveta za pogajanja o članstvu Unije v GGGI je sorazmerno: je minimalni zakoniti in najpreprostejši potrebni korak, ki omogoča članstvo Unije.

               •Izbira instrumenta

                  Sprejetje sklepa Sveta določa člen 218(3) PDEU.

                   3.
                        REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Ni relevantno. Vendar je Komisija svoje namere, da pridobi pooblastila Sveta za pogajanja v imenu Unije o članstvu Unije v GGGI 8. novembra 2016 objavila na spletišču za boljšo pripravo zakonodaje. Od zainteresiranih strani v obdobju zbiranja povratnih informacij med 8. novembrom in 12. januarjem 2017 ni bilo prejetih komentarjev.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ker sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o članstvu Unije v GGGI nima neposrednega učinka na proračun Komisije niti od držav članic ne zahteva izvajanja ukrepov, ni bila pripravljena ocena učinka.

                  Vendar pa je Komisija obravnavala alternativno možnost neukrepanja. Osnovna možnost neukrepanja bi bil scenarij, po katerem bi bilo le majhno število držav članic Unije tudi članic GGGI (od njegove ustanovitve kot mednarodne organizacije leta 2012, so članice postale Danska, Združeno kraljestvo in nedavno Madžarska). V tem primeru ni verjetno, da bi bila GGGI posredovana polna paleta izkušenj Unije glede vprašanj zelene rasti in da bi organizacija v največji možni meri služila uresničevanju ciljev diplomatske strategije Unije glede podnebnih sprememb.

                  Najprimernejša možnost, ki je predlagana s tem predlogom, je članstvo Unije v GGGI.  Predlaga se, da se Unija pridruži kot sodelujoča članica, ki ne prispeva finančno (člen 3 statuta GGGI).

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Ni relevantno.

                   4.
                        PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Članstvo Unije v GGGI nima neposrednih učinkov za proračun EU.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

               Ni relevantno: sklep Sveta za pogajanje o članstvu v GGGI od držav članic ne zahteva izvajanja ukrepov.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

               Komisija priporoča, da:

               –Svet Komisijo pooblasti za začetek in izvajanje pogajanj za članstvo Unije v Inštitutu za globalno zeleno rast;

               –Komisija taka pogajanja izvaja ob posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami iz PDEU;

               –Svet odobri pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Inštitutom za globalno zeleno rast

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti

               člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Zgolj malo držav članic Unije je trenutno članic Inštituta za globalno zeleno rast (v nadaljnjem besedilu: GGGI)
                  1
               . Zato ni verjetno, da je GGGI posredovana polna paleta izkušenj Unije glede vprašanj zelene rasti in da organizacija v največji možni meri služi uresničevanju ciljev diplomatske strategije Unije glede podnebnih sprememb.

               (2)Podnebne spremembe so čezmejno vprašanje. Usklajevanje podnebnih ukrepov na globalni in evropski ravni je potrebno, ukrepanje Unije pa je upravičeno v skladu z načelom subsidiarnosti. Člen 191 PDEU podrobno določa pristojnosti Unije na področju okolja, vključno s podnebnimi spremembami.

               (3)Članstvo Unije bi omogočilo izmenjavo znanj in najboljših praks GGGI med vsemi državami članicami. Prav tako bi Uniji v čim večji možni meri omogočilo, da politična in diplomatska sporočila glede podnebnih sprememb razširi med svoje mednarodne partnerje.

               (4)
                     Ker se GGGI osredotoča na celovite strategije zelene rasti, bi članstvo Unije v GGGI prav tako pomagalo izkoriščati sinergije med podnebnimi cilji in cilji trajnostnega razvoja, sprejetimi v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

               (5)Komisijo bi bilo zato treba pooblastiti za začetek pogajanj v imenu Evropske unije z namenom sklenitve sporazuma o članstvu Unije v GGGI –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu o članstvu Unije v Inštitutu za globalno zeleno rast v Uniji.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se izvedejo v posvetovanju z [ime posebnega odbora,

               ki ga vstavi Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Od njegovega nastanka kot mednarodne organizacije leta 2012 so članice GGGI postale Danska, Združeno kraljestvo in nedavno Madžarska.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            PRILOGA
            k Priporočilu
            SKLEP SVETAo pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijoin Inštitutom za globalno zeleno rast
            Pogajalske smernice za sporazum med Evropsko unijo in Inštitutom za globalno zeleno rast glede članstva Unije v Inštitutu za globalno zeleno rast

               PRILOGA
               Pogajalske smernice za sporazum med Evropsko unijo in Inštitutom za globalno zeleno rast glede članstva Unije v Inštitutu za globalno zeleno rast

               1.Komisija si prizadeva zagotoviti, da je sporazum, ki vodi do članstva Unije v Inštitutu za globalno zeleno rast (v nadaljnjem besedilu: GGGI), skladen z zadevno zakonodajo Unije.

               2.Komisija se pogaja v skladu z zadevno veljavno zakonodajo Unije ali dogovorjenimi stališči Unije, ki so bila zavzeta posebej za ta pogajanja v okviru posebnega odbora predstavnikov držav članic iz člena 3 tega sklepa Sveta ali v okviru Sveta.

               3.Komisija bo Svetu poročala o izidu pogajanj in po potrebi o kakršni koli težavi, ki bi se lahko pojavila med pogajanji.