title: Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19

text:
               8.3.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 80/1

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/402
      z dne 4. marca 2021
      o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, potrebni za zajezitev širjenja virusa in zaščito življenj, so povzročili velik in dolgotrajen gospodarski šok v Evropski uniji. V tretjem četrtletju leta 2020 je bil BDP EU za skoraj 4,2 % nižji v primerjavi z istim četrtletjem prejšnjega leta. V drugi polovici leta 2020 je sledilo močno, vendar nepopolno okrevanje, ponovno povečanje števila okužb pa bo po pričakovanjih povzročilo zmerno krčenje, tako da se bo okrevanje zavleklo v drugo polovico leta 2021 (1).

                  (2)

                  Odziv politike na pandemijo COVID-19 na nacionalni ravni in ravni EU je bil ključen za omejitev socialno-ekonomskih posledic pandemije. Sheme skrajšanega delovnega časa in podobni ukrepi za ohranjanje delovnih mest so doslej pomagali zajeziti naraščanje brezposelnosti, povezano z upadom gospodarske dejavnosti. Na ravni EU se je stopnja brezposelnosti med prvim in tretjim četrtletjem leta 2020 povečala za manj kot eno odstotno točko. Politike so bile deležne prožnega financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v okviru naložbenih pobud v odziv na koronavirus (CRII (2) in CRII+ (3)) ter iz evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) (4).

                  (3)

                  V prihodnosti bodo spremembe potrošniških vzorcev, nastale zaradi krize, ter dvojni zeleni in digitalni prehod ob pomoči evropskega zelenega dogovora (5) in evropske digitalne strategije (6) preoblikovali naša gospodarstva. Nekateri sektorji morda še nekaj časa ali pa sploh nikoli ne bodo v celoti okrevali, podjetja pa lahko po krizi čakajo finančne težave (7). Evropski zeleni dogovor je gonilo naše strategije za rast, prehod na bolj zeleno gospodarstvo pa bo do leta 2050 ustvaril do 2 milijona dodatnih delovnih mest po vsej EU (8), vendar bodo delovna mesta v nekaterih sektorjih in regijah ogrožena. Tak razvoj bi lahko kratkoročno privedel do povečanja brezposelnosti, ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest pa lahko traja nekaj časa, odvisno od gospodarskih obetov in razpoložljivosti usposobljene delovne sile. Naraščajoča brezposelnost in povečana neaktivnost bi pomenili izgubo znanj in spretnosti, kar bi lahko imelo dolgotrajni učinek na zadevne posameznike in gospodarstvo kot celoto. Brez učinkovitih ukrepov za izpopolnjevanje in prekvalificiranje obstaja tveganje, da brezposelnost postane trajna.

                  (4)

                  Če ne bo ustreznega odziva politike, bodo najvišjo ceno verjetno plačali mladi. Stopnja brezposelnosti mladih se je med prvim in tretjim četrtletjem leta 2020 povečala za več kot trikrat toliko kot splošna stopnja brezposelnosti (9). Zapoznel vstop na trg dela bi lahko to generacijo zaznamoval še leta in leta.

                  (5)

                  Kriza bo verjetno negativno vplivala tudi na položaj na trgu dela skupin, ki so v zapostavljenem položaju ali so na trgu dela premalo zastopane, kot so ženske, starejši delavci, nizko usposobljeni, invalidi, ljudje, ki živijo na podeželskih ali oddaljenih območjih, LGBTIQ osebe, Romi in druge etnične ali rasne manjšine, ki jim še zlasti grozi izključenost ali diskriminacija, ter osebe z migrantskim ozadjem. Čeprav je povprečna stopnja zaposlenosti žensk v EU danes višja kot kdaj koli prej, se številne od njih pri iskanju in ohranjanju zaposlitve še vedno soočajo z ovirami, zato bi bilo treba izboljšati njihovo stopnjo zaposlenosti (10).

                  (6)

                  Za postopen prehod med izrednimi ukrepi, sprejetimi v okviru pandemije, in tistimi, ki so potrebni za olajšanje procesa prerazporeditve delovne sile in kapitala pri okrevanju, je potreben strateški pristop na ravni EU in nacionalni ravni. EU in države članice bi morale sodelovati, da bi spodbudile dinamično, vključujoče okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti ter olajšale zeleni in digitalni prehod na evropskem trgu dela. Pozornost bi bilo treba nameniti tveganju, da bi se izredni ukrepi začeli opuščati, ne da bi bile uvedene učinkovite nove politike za podporo delavcem in podjetjem med okrevanjem.

                  (7)

                  Za podporo prehajanju na trgu dela med okrevanjem in dvojnim zelenim in digitalnim prehodom je potreben skladen sklop aktivnih politik trga dela, ki ga sestavljajo spodbude za začasno zaposlovanje in prehajanje, politike znanj in spretnosti ter izboljšane službe za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: ukrepi učinkovite aktivne podpore zaposlovanju ali ukrepi EASE), za kar je treba v celoti izkoristiti razpoložljiva sredstva EU.

                  (8)

                  Pravočasna in dobro zasnovana podpora zaposlovanju lahko koristi delavcem in podjetjem ter gospodarstvu in družbi na splošno. Delavci v gospodarskih sektorjih, ki jih je prizadela kriza, bodo ob pravočasni in aktivni podpori hitreje našli kakovostno zaposlitev v rastočih sektorjih, kot sta zeleni in digitalni sektor, ali v sektorjih z inovativnimi poslovnimi modeli, pa tudi v socialnem gospodarstvu in sektorjih, v katerih primanjkuje usposobljene delovne sile, kot sta sektorja zdravstva in oskrbe.

                  (9)

                  Spodbude za začasno zaposlovanje na trgu dela so lahko učinkovite pri spodbujanju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest v razmerah šibke gospodarske rasti v začetnih fazah okrevanja. Morale bi biti ciljno usmerjene in zasnovane tako, da bi olajšale prehode med zaposlitvami in ustvarjanje delovnih mest, do katerih brez teh spodbud ne bi prišlo. Ciljne skupine lahko vključujejo ranljive in nezadostno zastopane skupine prebivalstva, vključno z mladimi, ki vstopajo na trg dela. Za razvoj znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela, in za pomoč mladim pri zaposlovanju je lahko zlasti učinkovita podpora vajeništvu. Poleg tega lahko spodbude za prehajanje, s katerimi se spodbuja zaposlovanje delavcev, ki jim grozi odpust, s strani novih delodajalcev, prispevajo k olajšanju teh prehodov in povečanju ponudbe znanj in spretnosti v rastočih sektorjih. Takšne ukrepe lahko koristno dopolnjuje podpora podjetništvu s posebnim poudarkom na mladih, ženskah in socialnem podjetništvu; ta podpora vključuje pomoč pri spopadanju z nekaterimi največjimi izzivi MSP, kot so regulativne obveznosti, zamude pri plačilih in dostop do financiranja.

                  (10)

                  Ekonomska literatura kaže, da lahko spodbude za zaposlovanje prinesejo večje povprečne koristi pri zaposlovanju kot druge vrste aktivnih politik trga dela. Skupaj s programi usposabljanja imajo največje srednje- do dolgoročne učinke, saj izboljšujejo zaposljivost delavcev ter njihova znanja in spretnosti. Spodbude za zaposlovanje in prehajanje v povezavi z usposabljanjem na delovnem mestu so lahko pri zagotavljanju znanj in spretnosti, pomembnih za trg dela, učinkovitejše kot druge oblike usposabljanja. Tveganje, da bi te spodbude prispevale k delovnim mestom, ki bi bila v vsakem primeru ustvarjena, se lahko ublaži s ciljno usmerjenostjo, spremljanjem in nadaljnjimi zahtevami glede zaposlovanja. Poleg tega je to tveganje manjše v kriznih razmerah, ko je verjetneje, da bodo imeli ukrepi zaposlovanja in preusposabljanja pozitiven učinek (11).

                  (11)

                  Priložnosti za izpopolnjevanje in prekvalificiranje, prilagojene potrebam trga dela, lahko koristijo vsem podjetjem in delavcem, zlasti pa tistim, ki so bili odpuščeni ali jim grozi odpust zaradi znatnih strukturnih sprememb na trgih dela. Ti ukrepi bi morali temeljiti na ustreznih spoznanjih o znanjih in spretnostih ter individualiziranem pristopu, ki bi delavcem zagotavljal dostop do individualnih pravic do usposabljanja. Kratki tečaji usposabljanja imajo lahko pomembno vlogo in jih je mogoče certificirati z mikrokvalifikacijami, poleg tega pa podpirajo partnerstva med javnimi in zasebnimi deležniki.

                  (12)

                  Učinkovite politike, ki spodbujajo prehode med zaposlitvami, bi morale spremljati dobro delujoče službe za zaposlovanje z okrepljenimi institucionalnimi zmogljivostmi in zmožnostjo zagotavljanja prilagojene podpore iskalcem zaposlitve, tudi z večjo uporabo digitalnih orodij.

                  (13)

                  Evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva (12) ter okvir za kakovost pripravništev (13) zagotavljata smernice in najboljše prakse, ki bodo med okrevanjem še toliko bolj pomembne. Mala in srednja podjetja (MSP) bi bilo treba še posebej podpirati pri ponujanju vajeništev, po potrebi tudi z začasnimi dodatki za zaposlovanje ali znižanjem stroškov dela.

                  (14)

                  Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri boljši obnovi naših gospodarstev, hkrati pa prek dialoga prispevajo k reševanju zaposlitvenih in socialnih posledic pandemije ter izzivov dvojnega prehoda. Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje med drugim spodbuja vključevanje socialnih partnerjev v prestrukturiranje, predvidevanje sprememb in opredeljevanje potreb po znanjih in spretnostih.

                  (15)

                  V okviru prestrukturiranja podjetij bo ključnega pomena olajšanje prerazporeditve delovne sile. Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta (14) zagotavlja, da imajo podjetja v finančnih težavah, ki so sposobna preživeti, dostop do učinkovitih orodij za zgodnje opozarjanje in okvirov preventivnega prestrukturiranja za nadaljnje poslovanje. Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (15) opisuje dobre prakse za predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih ter usposabljanju v postopkih prestrukturiranja podjetij.

                  (16)

                  Cilj nove industrijske strategije za Evropo (16) je vzpostaviti globalno konkurenčno, podnebno nevtralno, čisto, krožno in digitalizirano evropsko industrijo. Osredotoča se na evropske industrijske ekosisteme, ki zajemajo vse akterje, ki delujejo v vrednostni verigi: od podjetij do akademskih krogov, raziskovalnih subjektov, ponudnikov storitev in dobaviteljev. Opredelitev ekosistemov je lahko koristen okvir za kartiranje potreb po znanjih in spretnostih.

                  (17)

                  V skladu z evropskim stebrom socialnih pravic ima vsakdo pravico do pomoči za izboljšanje možnosti za zaposlitev ali samozaposlitev, kar vključuje pomoč pri iskanju zaposlitve in usposabljanju, pri pogojih za zaposlitev pa bi se morala upoštevati merila kakovosti (17).

                  (18)

                  Spodbujanje vključevanja zahteva zagotavljanje enakih možnosti pri prehajanjih na trgu dela ne glede na spol, rasno ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Nizkokvalificirani/nizkousposobljeni odrasli in osebe z migrantskim ozadjem bi morali ostati v središču pozornosti. Prav tako ne sme biti zapostavljeno nobeno območje, od velikih mest do podeželskih, obalnih ali oddaljenih območij po vsej EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami.

                  (19)

                  Zaradi posebnih težav, s katerimi se soočajo mladi po vsej EU, je bil sprejet sveženj za podporo zaposlovanju mladih (18), da bi jim zagotovili odskočno desko, ki prispeva k njihovemu stabilnemu vključevanju na trg dela. V odgovor so države članice sprejele dve priporočili Sveta za okrepitev jamstva za mlade (19) ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (20), ki ju zdaj izvajajo.

                  (20)

                  Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (21) določa celovit načrt za podporo razvoju več boljših znanj in spretnosti za lažje prilagajanje spreminjajočemu se trgu dela. Poleg tega pakt za znanja in spretnosti (22) poziva javne in zasebne organizacije, naj združijo moči in sprejmejo konkretne ukrepe za izpopolnjevanje in prekvalificiranje ljudi v Evropi.

                  (21)

                  V splošnem okviru vzdržnih javnih financ bodo svežnji ukrepov učinkovite aktivne podpore zaposlovanju najučinkovitejši, če bodo podprti s pravimi okvirnimi pogoji, vključno s sodobnimi institucijami trga dela, odpravo ovir za naložbe, vstop, rast in izstop podjetij, učinkovitim sistemom davčnih ugodnosti in dobro delujočo javno upravo. Izvajanje s tem povezanih priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel v okviru evropskega semestra, je še toliko pomembnejše za spodbujanje gospodarskega okrevanja in zagotovitev, da bo imelo trajne učinke.

                  (22)

                  Pri reševanju izzivov na trgu dela v okviru okrevanja in dvojnega prehoda je treba nameniti ustrezna sredstva za financiranje ukrepov učinkovite aktivne podpore zaposlovanju. Države članice morajo po vseh sektorjih zagotoviti, da ne prihaja do dvojnega financiranja iz programov in instrumentov Unije. Prav tako morajo zagotoviti, da so ti podporni ukrepi oblikovani tako, da so po potrebi skladni s pravili o državni pomoči.

                  (23)

                  Aktivni ukrepi trga dela in ukrepi, namenjeni izboljšanju zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje, so lahko upravičeni do podpore v okviru strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (23) in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) (24), ter Sklada za pravični prehod (25), Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (26), pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) (27) in rezerve za prilagoditev na brexit (28). Države članice lahko izkoristijo tudi podporo iz instrumenta za tehnično podporo (29) za oblikovanje in izvajanje reform na področju znanj in spretnosti ter aktivnih politik trga dela.

                  (24)

                  Ukrepi iz tega priporočila za podporo ustvarjanju delovnih mest in zaposlovanju, zlasti tisti, ki obravnavajo ustrezne izzive, opredeljene v zadevnih priporočilih za posamezne države, se lahko podprejo z mehanizmom za okrevanje in odpornost kot del usklajenih svežnjev reform in naložb. Ukrepi učinkovite aktivne podpore zaposlovanju, ki jih države članice predlagajo v svojih načrtih za okrevanje in odpornost, bi morali upoštevati merila za upravičenost in ocenjevanje, določena v uredbi o ustanovitvi mehanizma (30). Z mehanizmom se praviloma, razen v ustrezno utemeljenih primerih, ne morejo financirati tekoči odhodki, temveč le reforme in naložbe, ki imajo trajen učinek in vodijo v strukturne spremembe v upravljanju ali ustreznih politikah. Financiranje v okviru mehanizma bo zagotovljeno šele, ko bo Komisija pozitivno ocenila posamezne ukrepe, ki jih predlagajo države članice, ko bo Svet odobril načrte ter ko bodo zadovoljivo izpolnjeni z njimi povezani mejniki in cilji.

                  (25)

                  Sklepi Sveta o evropskem semestru 2021 (31) spodbujajo države članice, naj v svoje načrte za okrevanje in odpornost vključijo bistvene reforme in naložbe na področju trga dela, socialne politike, zdravstvenega varstva ter izobraževanja in usposabljanja. V smernicah Komisije za države članice o načrtih (32) je poudarjeno, da bi morali biti ti načrti priložnost za spodbujanje močnega odziva politike s podpiranjem zasuka v politikah zaposlovanja, da se od ohranjanja delovnih mest preusmerijo na ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, ter za podpiranje prehajanja med delovnimi mesti, da bi olajšali in pospešili strukturne spremembe –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

                  1.

                  Glede na izzive na trgu dela zaradi pandemije COVID-19 in potekajočega premika od nazadujočih sektorjev h gospodarskim dejavnostim z večjim potencialom rasti in večjo strateško vrednostjo v okviru zelenega in digitalnega prehoda ter glede na demografske spremembe bi morale države članice spodbujati okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti, spodbujati razvoj znanj in spretnosti ter podpirati ljudi pri prehajanju na nova kakovostna delovna mesta v skladu z naslednjimi smernicami:

         Usklajeni svežnji politik za podporo prehajanju na trgu dela

                  2.

                  Države članice bi morale razviti usklajene svežnje politik, ki bi združevali začasne in trajne ukrepe, da bi se spopadle z izzivi na trgu dela, ki jih je povzročila pandemija, ter da bi uspešno izpeljale zeleni in digitalni prehod.

                  3.

                  Te svežnje politik bi morali sestavljati trije elementi, določeni v tem priporočilu: (i) spodbude za zaposlovanje in prehajanje ter podpora podjetništvu, (ii) priložnosti za izpopolnjevanje in prekvalificiranje ter podporni ukrepi in (iii) okrepljena podpora služb za zaposlovanje pri prehajanju med zaposlitvami. V nadaljnjem besedilu so ti elementi imenovani kot ukrepi učinkovite aktivne podpore zaposlovanju. Ti ukrepi bi morali zlasti:

                              —

                              biti dopolnjeni z izvajanjem povezanih priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel v okviru evropskega semestra,

                              —

                              temeljiti na kartiranju potreb po znanjih in spretnostih ter morebitnega njihovega pomanjkanja v vseh gospodarskih sektorjih in regijah, vključno z industrijskimi ekosistemi, opredeljenimi v „novi industrijski strategiji za Evropo“, da se opredelijo tisti, ki imajo največji potencial za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, in olajša prehod na podnebno nevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo v skladu z evropskim zelenim dogovorom,

                              —

                              posebno pozornost nameniti zelenemu in digitalnemu prehodu, pri čemer bi se oprli tudi na izzive in priložnosti, opredeljene v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ter zapostavljenim in premalo zastopanim skupinam na trgu dela, zlasti mladim in ženskam.

                  4.

                  Države članice bi morale delodajalce in predstavnike delavcev spodbujati k predvidevanju potreb po človeškem kapitalu, tudi s skupnimi diagnozami, individualno podporo zaposlenim in zunanjimi partnerstvi za zagotavljanje podpore delavcem, in sicer v skladu z okvirom kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje.

                  5.

                  Države članice bi se morale opreti na socialni dialog in socialne partnerje vključiti v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje politik, ki jih oblikujejo za obravnavanje izzivov na trgu dela, ki jih je povzročila kriza zaradi COVID-19.

            (i)   Spodbude za zaposlovanje in prehajanje ter podpora podjetništvu

                  6.

                  Države članice bi morale izkoristiti spodbude za zaposlovanje in prehajanje, da bi spodbudile ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in podprle zaposljivost delavcev, pri tem pa spremljati prehode na trgu dela iz nazadujočih v rastoče sektorje, vključno z zelenim in digitalnim sektorjem. Te sheme bi morale biti ciljno usmerjene in začasne, podpora bi se morala ukinjati postopno, vključevati pa bi morale ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev, da bodo nova delovna mesta vzdržna in ohranjena tudi po izteku spodbud. Praviloma bi moralo imeti v njih pomembno vlogo usposabljaje, relevantno za trg dela, po potrebi pa bi morali upoštevati tudi regionalno razsežnost potreb trga dela.

                  7.

                  Države članice bi morale uvesti ali okrepiti programe podpore za vajeništva in plačana pripravništva, zlasti v mikro, malih in srednjih podjetjih ter sektorjih, ki se še zlasti soočajo s pomanjkanjem znanj in spretnosti. V teh programih bi moralo pomembno vlogo imeti usposabljanje, prav tako pa bi jih bilo treba spremljati in ocenjevati, da se zagotovi stabilno vključevanje na trg dela. Podpora bi morala biti povezana z ustreznimi okviri, ki spodbujajo kakovost delovnih mest, kot sta evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva ali okvir za kakovost pripravništev.

                  8.

                  Države članice bi morale za spodbujanje podjetništva podpirati nepovratna sredstva, posojila in lastniški kapital za zagon podjetij, in sicer hkrati z izboljšanim dostopom do socialne zaščite za samozaposlene. Ukrepi bi morali združevati finančno in nefinančno podporo podjetnikom, tistim, ki se znova začnejo ukvarjati s podjetništvom, in potencialnim podjetnikom. Prilagojena podpora bi morala biti na vključujoč način zasnovana za tiste, ki prihajajo iz nezadostno zastopanih in zapostavljenih skupin, ter za socialne, zelene in digitalne projekte.

            (ii)   Priložnosti za izpopolnjevanje in prekvalificiranje ter podporni ukrepi

                  9.

                  Države članice bi morale v skladu s paktom za znanja in spretnosti vzpostaviti celovite strategije za znanja in spretnosti za različne gospodarske sektorje in ekosisteme ter v ta namen podpirati sodelovanje med podjetji, socialnimi partnerji, institucijami za izobraževanje in usposabljanje, javnimi službami za zaposlovanje in drugimi ustreznimi deležniki v vseh industrijskih ekosistemih in vrednostnih verigah ali regijah ter poenostaviti čezsektorsko in geografsko mobilnost, tudi z namenom omogočanja zelenega in digitalnega prehoda.

                  10.

                  Države članice bi morale zbrati posodobljena spoznanja o trgu dela ter o znanjih in spretnostih, tudi na regionalni, čezmejni in sektorski ravni, da bi zagotovile informacije za učne načrte izobraževanja in usposabljanja ter podprle javne službe za zaposlovanje. Spoznanja o znanjih in spretnostih bi morala biti splošno dostopna posameznikom in zadevnim deležnikom.

                  11.

                  Države članice bi morale zagotoviti, da ponudba izobraževanja in usposabljanja ustreza potrebam trga dela. Zlasti bi morali programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ponujati uravnoteženo kombinacijo poklicnih spretnosti in kompetenc ter ustvarjati priložnosti za učenje na delovnem mestu in vajeništvo s poudarkom na mladih. Kratki tečaji, ki so bolj usklajeni s potrebami delavcev, lahko olajšajo prožne poklicne poti, tudi za starejše delavce.

                  12.

                  Države članice bi morale odraslim ne glede na njihov trenutni položaj na trgu dela zagotoviti pravice do kakovostnega usposabljanja in poklicnega svetovanja, da bi zadostile njihovim prihodnjim poklicnim potrebam. Če se, kjer je to mogoče, te pravice povezujejo s plačanim dopustom za usposabljanje, se lahko njihov potencial še poveča.

                  13.

                  Države članice bi morale okrepiti zmogljivosti za priznavanje in vrednotenje učenja in izkušenj, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovile, da lahko delavci svoje spretnosti izkažejo bodočim delodajalcem, s čimer bi spodbujale učinkovito prerazporeditev delavcev v skladu s priporočilom Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja iz leta 2012 in njegovo oceno iz leta 2020. V tem okviru lahko mikrokvalifikacije olajšajo prenosljivost in priznavanje učnih rezultatov, pridobljenih med kratkimi tečaji ali učnimi izkušnjami.

            (iii)   Okrepljena podpora služb za zaposlovanje pri prehajanju med zaposlitvami

                  14.

                  Države članice bi morale iskalcem zaposlitve zagotoviti individualno podporo, vključno s svetovanjem, usmerjanjem in mentorstvom, ocenjevanjem in vrednotenjem znanj in spretnosti, pomočjo pri iskanju zaposlitve, podporo podjetništvu in napotitvijo na socialne službe, kadar je to potrebno. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti mladim, zlasti tistim, ki vstopajo na trg dela, ter preprečevanju spolne pristranskosti in drugih oblik diskriminacije.

                  15.

                  Države članice bi morale delavcem, prizadetim zaradi prestrukturiranja podjetij, nuditi podporo v tesnem sodelovanju s podjetji, ki iščejo dodatna znanja in spretnosti ter delovno silo. Takšna podpora bi lahko vključevala personalizirane poklicne poti, zagotavljanje znanj in spretnosti, potrebnih za premestitev na druga delovna mesta v istem podjetju, načrte za ponovno zaposlitev ali zunanje usposabljanje in iskanje nadomestne zaposlitve v drugih podjetjih, skupaj s spodbujanjem čezmejne mobilnosti in priznavanjem ali vrednotenjem znanj in spretnosti.

                  16.

                  Države članice bi morale zagotoviti, da imajo javne službe za zaposlovanje potrebne operativne zmogljivosti, da neposredno zagotavljajo ali kako drugače prispevajo k zagotavljanju različnih zgoraj navedenih oblik podpore. V sodelovanju s socialnimi službami bi bilo treba spodbujati dejavnosti ozaveščanja javnih služb za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na težko dosegljivih dolgotrajno brezposelnih ali neaktivnih mladih.

         Možnosti financiranja, spremljanje in poročanje

                  17.

                  Države članice bi morale nameniti ustrezna sredstva za financiranje ukrepov učinkovite aktivne podpore zaposlovanju, hkrati pa zagotoviti, da ukrepi, ki se financirajo v okviru programov in instrumentov Unije, ne bodo financirani dvojno. Države članice bi morale zagotoviti, da so podporni ukrepi oblikovani tako, da so po potrebi skladni s pravili o državni pomoči.

                  18.

                  Države članice bi morale pri zasnovi in izvajanju ukrepov učinkovite aktivne podpore zaposlovanju v celoti izkoristiti podporo, ki je na voljo na ravni EU iz strukturnih skladov, zlasti iz Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Sklada za pravični prehod, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), rezerve za prilagoditev na brexit in instrumenta za tehnično podporo.

                  19.

                  Države članice bi morale ukrepe učinkovite aktivne podpore zaposlovanju vključiti v načrte za okrevanje in odpornost, kot jih predložijo Komisiji za podporo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. V skladu s pogoji, določenimi v pravnem okviru mehanizma, bo upravičenost takih ukrepov med drugim odvisna od njihove usklajenosti s področjem uporabe in cilji mehanizma, njihovega prispevka k reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet sprejel v okviru evropskega semestra, ter od njihovega dopolnjevanja in usklajevanja z drugimi programi in instrumenti EU, da se v celoti in optimalno izkoristi razpoložljiva podpora.

                  20.

                  Države članice bi morale spremljati in ocenjevati ukrepe učinkovite aktivne podpore zaposlovanju, da se razvijejo bolj z dokazi podprte politike in ukrepi, s čimer bi zagotovile učinkovito rabo virov in pozitivne donose iz naložb, ter prek obstoječih okvirov poročati o izkušnjah in napredku pri spodbujanju zaposlovanja in podpiranju prehajanja med delovnimi mesti.

         V Bruslju, 4. marca 2021

               Za Komisijo

            Nicolas SCHMIT

               Član Komisije

         (1)  Evropska komisija (2021): Evropska gospodarska napoved – zima 2021 (vmesna). European Economy, Institutional Paper 144, februar 2021.

         (2)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

         (3)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

         (4)  Uredba Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (UL L 159, 20.5.2020, str. 1).

         (5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

         (6)  Evropska komisija (2020), Strategija EU „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“.

         (7)  Glede na analizo zaposlenih v Banki za mednarodne poravnave se lahko pričakuje, da se bo število stečajev podjetij v razvitih gospodarstvih do konca leta 2021 znatno povečalo. Glej: Banerjee, R., Cornelli, G. in Zakrajšek, E. (2020), „The outlook for business bankruptcies“ (Obeti glede stečajev podjetij), BIS Bulletin št. 30.

         (8)  Evropska komisija (2019), „Employment and Social Developments in Europe 2019“ (Poročilo o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih razmer v Evropi za leto 2019).

         (9)  Med prvim in tretjim četrtletjem leta 2020 se je v EU stopnja brezposelnosti oseb med 15. in 24. letom povečala za 3 odstotne točke, medtem ko se je skupna stopnja brezposelnosti povečala za 0,8 odstotne točke. Vir: Eurostat.

         (10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020) 152 final).

         (11)  „Programi aktivnih politik trga dela so praviloma še posebej uspešni, če se udeleženci vanje vpišejo med gospodarskim upadom, zaključijo pa jih v obdobju ugodnih gospodarskih razmer.“ Card, D., Kluve, J. in Weber, A. (2018), „What works? A meta-analysis of recent active labor market program evaluations“ (Kaj deluje? Metaanaliza nedavnih vrednotenj aktivnih programov trga dela). Journal of the European Economic Association, 16(3), 894–931, str. 34.

         (12)  Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1).

         (13)  Priporočilo Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1).

         (14)  Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov glede prestrukturiranja, insolventnosti in odpusta dolgov ter o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o prestrukturiranju in insolventnosti) (UL L 172, 26.6.2019, str. 18).

         (15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje“ (COM(2013) 882 final).

         (16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Nova industrijska strategija za Evropo“ (COM(2020) 102 final).

         (17)  Svet Evropske unije (2017), Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic.

         (18)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo“ (COM(2020) 276 final).

         (19)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino 2020/C 372/01 (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

         (20)  Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost 2020/C 417/01 (UL C 417, 2.12.2020, str. 1).

         (21)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost“ (COM(2020) 274 final).

         (22)  Evropska komisija (2020), Pakt za znanja in spretnosti.

         (23)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018) 382 final).

         (24)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (COM(2018) 372 final).

         (25)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final).

         (26)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (COM(2018) 380 final).

         (27)  Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (UL L 437, 28.12.2020, str. 30).

         (28)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (COM(2020) 854 final).

         (29)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020) 409 final).

         (30)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

         (31)  Sklepi Sveta o evropskem semestru 2021: zaposlitveni in socialni vidiki v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021.

         (32)  SWD(2021) 12 final, del 1/2.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2019/1318 z dne 30. julija 2019 o programih notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009

text:
               5.8.2019

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 205/15

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2019/1318
      z dne 30. julija 2019
      o programih notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju člena 19(5) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (1),
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Uredba (ES) št. 428/2009 vzpostavlja režim Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo.

                  (2)

                  Potreben je učinkovit, enoten in dosleden sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, ki podpira varnost EU in mednarodno varnost ter zagotavlja izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Evropske unije (EU), zlasti glede neširjenja orožja, in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev med gospodarskimi subjekti EU.

                  (3)

                  Skupni pristopi in prakse v zvezi s programi notranje skladnosti lahko prispevajo k enotnemu in doslednemu izvajanju nadzora po vsej EU.

                  (4)

                  Ob upoštevanju hitrega znanstvenega in tehnološkega napredka ter kompleksnosti današnjih dobavnih verig je učinkovit nadzor trgovine v veliki meri odvisen od ozaveščenosti izvoznikov in njihovih dejavnih prizadevanj za upoštevanje trgovinskih omejitev. V ta namen podjetja običajno vzpostavijo notranje politike in postopke, ki so znani tudi kot program notranje skladnosti.

                  (5)

                  Te smernice zagotavljajo okvir za pomoč izvoznikom pri ugotavljanju, obvladovanju in zmanjševanju tveganj, povezanih z nadzorom trgovine z blagom z dvojno rabo, ter zagotavljanju skladnosti z ustreznimi zakoni in predpisi EU ter nacionalnimi zakoni in predpisi.

                  (6)

                  Te smernice zagotavljajo tudi okvir za podporo pristojnim organom držav članic pri ocenjevanju tveganj ter pri izvajanju njihove pristojnosti za odločanje o individualnih, globalnih ali nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenjih, dovoljenjih za posredniške storitve, tranzitu neskupnostnega blaga z dvojno rabo ali dovoljenjih za prenos blaga z dvojno rabo iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 428/2009 znotraj Skupnosti.

                  (7)

                  Te smernice bi morale biti nezavezujoče, izvozniki pa morajo ohraniti odgovornost za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu z Uredbo, medtem ko bi morala Komisija zagotoviti, da bodo te smernice tudi v prihodnje ustrezne –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Pristojni organi držav članic in izvozniki v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009 bi morali upoštevati nezavezujoče smernice iz Priloge k temu priporočilu s ciljem izpolnjevanja svojih obveznosti iz navedene uredbe.

         V Bruslju, 30. julija 2019

               Za Komisijo

            Cecilia MALMSTRÖM

               Članica Komisije

         (1)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

         PRILOGA

            SMERNICE EU O PROGRAMU NOTRANJE SKLADNOSTI ZA NADZOR TRGOVINE Z BLAGOM Z DVOJNO RABO

         UVOD
         Učinkovit nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo – izdelkov, programske opreme in tehnologije – je ključnega pomena za preprečevanje tveganj, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in destabilizirajočim kopičenjem konvencionalnega orožja. Družbe, ki se ukvarjajo z blagom z dvojno rabo, morajo izpolnjevati strateške zahteve glede nadzora trgovine, določene v zakonih in drugih predpisih Evropske unije (1) in njenih držav članic. Vzdržati se morajo udeležbe v transakcijah, kadar obstajajo pomisleki, da bi se lahko blago uporabilo za širjenje orožja.
         Ob upoštevanju hitrega znanstvenega in tehnološkega napredka, kompleksnosti današnjih dobavnih verig in rastočega pomena nedržavnih akterjev je učinkovit nadzor trgovine v veliki meri odvisen od ozaveščenosti „družb“ (2) in njihovih dejavnih prizadevanj za spoštovanje trgovinskih omejitev. V ta namen družbe običajno vzpostavijo notranje politike in postopke, ki se imenujejo tudi program notranje skladnosti, da se zagotovi skladnost z zakoni in predpisi EU in držav članic na področju nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo. Obseg in razsežnost teh politik in postopkov običajno določajo velikost in poslovne dejavnosti posamezne družbe.
         Da bi podprli družbe pri nadaljnjem strogem upoštevanju ustreznih zakonov in drugih predpisov EU ter nacionalnih zakonov in predpisov, te smernice zagotavljajo okvir za prepoznavanje in obvladovanje vpliva nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo ter ublažitev s tem povezanih tveganj. Smernice se osredotočajo na sedem ključnih elementov za učinkovit program notranje skladnosti. Vsak ključni element je podrobneje opredeljen v oddelku „Kaj se pričakuje?“, ki opisuje cilje vsakega ključnega elementa, oddelek „Kateri koraki so potrebni?“ pa podrobneje opisuje ukrepe in navaja možne rešitve za razvoj ali izvajanje postopkov za zagotavljanje skladnosti. Zadnji del tega dokumenta vsebuje sklop koristnih vprašanj v zvezi s programom notranje skladnosti družbe ter seznam kazalnikov tveganja preusmeritve in opozorilnih znamenj o sumljivih poizvedbah ali naročilih.
         Razvoj smernic EU o programu notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo upošteva in nadgrajuje obstoječe pristope k skladnosti z nadzorom izvoza, zlasti:

                     —

                     smernice Wassenaarskega sporazuma o dobrih praksah v zvezi s programi notranje skladnosti za blago in tehnologijo z dvojno rabo iz leta 2011 (3),

                     —

                     „Vodnik o dobrih praksah za industrijo“ skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga (4),

                     —

                     elemente programa notranje skladnosti iz Priporočila Komisije 2011/24/EU (5),

                     —

                     rezultate četrte konference v Wiesbadenu iz leta 2015 o sodelovanju zasebnega sektorja pri strateškem nadzoru trgovine: „Priporočila za učinkovite pristope k izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004)“,

                     —

                     spletno stran Vodnika Združenih držav iz leta 2017 o programu notranje skladnosti za nadzor izvoza in varnost meja (6).

               Smernice vsebujejo sedem ključnih elementov, ki se ne bi smeli šteti za izčrpen seznam, prav tako pa niso prednostno razporejeni od zelo pomembnega do manj pomembnega. Predstavljajo temelje prilagojenega programa notranje skladnosti družbe, njihov namen pa je pomagati družbam pri njihovem razmisleku o najprimernejših sredstvih in postopkih za skladnost z zakoni in predpisi EU in držav članic na področju nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo. Od zadevnih družb se pričakuje, da bodo imele vzpostavljeno vrsto obstoječih politik in procesov v zvezi z nadzorom izvoza. Struktura ključnih elementov bi jim lahko olajšala primerjalno analizo njihovega pristopa k skladnosti. Pričakuje se lahko, da je pristop družbe k skladnosti, ki vključuje politike in notranje postopke vsaj za vse ključne elemente, v skladu s smernicami EU o programu notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo. Za družbe, ki še razvijajo pristop k skladnosti za trgovino z blagom z dvojno rabo, struktura ključnih elementov ponuja osnovno in splošno ogrodje za skladnost družb.
         Na splošni ravni je najpomembnejši vidik razvoja programa notranje skladnosti to, da se prilagodi organizaciji in dejavnostim družbe, ter da se zagotovi, da so notranji postopki preprosti za razumevanje in uporabo ter da zajemajo vsakodnevne operacije in postopke. Posamezne zahteve in značilnosti programa notranje skladnosti so odvisne od velikosti, strukture in obsega posameznih poslovnih dejavnosti družbe, pa tudi od strateške narave njenega blaga in potencialnih končnih uporab ali končnih uporabnikov, od geografske prisotnosti njenih kupcev in kompleksnosti notranjih izvoznih procesov. Zato je treba poudariti, da so se med pripravo teh smernic sistematično upoštevali morebitni izzivi pri izvajanju za mala in srednja podjetja (MSP).

            Izjava o omejitvi odgovornosti

         Te smernice so nezavezujoče in se ne smejo šteti za pravno svetovanje. Te smernice ne posegajo v odločitve o dovoljenjih, za katere so odgovorni pristojni organi v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009.
         Če želite posredovati povratne informacije o vsebini tega dokumenta, se obrnite na pristojni organ (glej Prilogo 3).
         SMERNICE EU O PROGRAMU NOTRANJE SKLADNOSTI ZA NADZOR TRGOVINE Z BLAGOM Z DVOJNO RABO
         Za učinkovit program notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo so bistveni naslednji ključni elementi:

                     1.

                     Zavezanost višjega vodstva k skladnosti

                     2.

                     Organizacijska struktura, odgovornosti in viri

                     3.

                     Usposabljanje in ozaveščanje

                     4.

                     Procesi in postopki pregleda transakcij

                     5.

                     Pregled uspešnosti, revizije, poročanje in korektivni ukrepi

                     6.

                     Vodenje evidenc in dokumentacija

                     7.

                     Fizična in informacijska varnost

               Za vsak ključni element so v oddelku „Kaj se pričakuje?“ opisani cilji, povezani s programom notranje skladnosti. V oddelku „Kateri koraki so potrebni?“ so podrobno opisani ukrepi in možne rešitve za razvoj ali izvajanje postopkov skladnosti.
         Ob upoštevanju tega je treba ključne elemente razumeti kot „gradnike“ za pripravo programov notranje skladnosti s strani družb, ki trgujejo z blagom z dvojno rabo. Vsaka družba mora v svojem prilagojenem programu notranje skladnosti opisati, na kakšen način izvaja zadevne ključne elemente ob upoštevanju svojih posebnih okoliščin.
         Pri tem bi morale vse družbe, ki trgujejo z blagom z dvojno rabo, upoštevati zlasti ukrepe iz oddelka „Kateri koraki so potrebni?“, čeprav lahko odstopajo od teh ukrepov, če pri posamezni družbi obstajajo razlogi za to.
         OCENA TVEGANJA
         Program notranje skladnosti je treba prilagoditi velikosti, strukturi in obsegu poslovanja ter zlasti specifični poslovni dejavnosti družbe in s tem povezanim tveganjem. Če želi družba razviti ali pregledati svoj program skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, je priporočeno začeti z oceno tveganja, da se določi specifičen profil tveganja v zvezi s trgovino z blagom z dvojno rabo. To bo družbi pomagalo, da se seznani s tem, kateri deli njenih dejavnosti morajo biti zajeti v programu notranje skladnosti, in da bo program notranje skladnosti upošteval posebne okoliščine družbe.
         V oceni tveganja bi bilo treba natančno oceniti nabor izdelkov, bazo kupcev in poslovno dejavnost, na katere vpliva ali bi lahko vplival nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo. Opredeliti bi bilo treba zadevne šibke točke in tveganja, da bi lahko družba v svoj program notranje skladnosti vključila načine za njihovo ublažitev. Čeprav ta ocena tveganja ne more opredeliti vseh šibkih točk in tveganj, s katerimi se bo vaša družba morda soočala v prihodnje, bo družbi zagotovila boljšo osnovo za razvoj ali pregled svojega programa notranje skladnosti.
         Družbe imajo pogosto že vzpostavljene postopke notranjega nadzora in zato pri načrtovanju programov notranje skladnosti ni treba začeti iz nič. Ocena tveganja podpira družbo pri oceni njenih obstoječih politik in postopkov glede tveganj, povezanih z nadzorom izvoza, ter pri pripravi ukrepov za njihovo prilagoditev, če je to potrebno. Poleg tega je spodbujanje sinergij med obstoječimi politikami in zahtevami za nadzor izvoza še en korak, ki ga je treba upoštevati že na začetku. Na primer, dobra praksa je vstavljanje ustreznih sklicev na načela in zahteve v zvezi z nadzorom izvoza v kodeks ravnanja družbe, če je ta na voljo.
         Rezultati te ocene tveganja bodo vplivali na potrebne ukrepe in ustrezne rešitve za razvoj ali izvajanje posebnih postopkov družbe za zagotavljanje skladnosti.
         Družba si lahko prizadeva, da bi v čim večji meri izkoristila prednosti globalnih rešitev glede programa notranje skladnosti na ravni celotne skupine, vendar mora vedno upoštevati vse veljavne zakone in predpise EU ter držav članic.
         POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKT (7)

         Če je družba imetnik veljavnega dovoljenja pooblaščenega gospodarskega subjekta (AEO), se lahko ocena skladnosti družbe, ki zajema zadevne carinske dejavnosti, upošteva pri razvoju ali pregledu programa notranje skladnosti.
         Ob upoštevanju, da so carinski organi preverili carinske rutine in postopke vaše družbe, je status pooblaščenega gospodarskega subjekta lahko sredstvo za vzpostavitev ali pregled postopkov, povezanih s ključnimi elementi programa notranje skladnosti, kot sta vodenje evidenc in fizična varnost.
         1.   Zavezanost višjega vodstva k skladnosti

         Učinkoviti programi notranje skladnosti odražajo proces, ki poteka od zgoraj navzdol, pri čemer višje vodstvo družbe daje pomen, legitimnost ter organizacijske, človeške in tehnične vire za zaveze družbe v zvezi s skladnostjo in kulturo skladnosti.

            Kaj se pričakuje?

         Cilj zaveze s strani višjega vodstva je vzpostaviti vodilno vlogo v zvezi s skladnostjo (z dajanjem zgleda) in okrepiti kulturo skladnosti družbe za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo.
         Pisna izjava višjega vodstva o podpori notranjim postopkom zagotavljanja skladnosti spodbuja ozaveščenost družbe o ciljih nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo in skladnost z ustreznimi zakoni in predpisi EU ter držav članic.
         Zaveza kaže na jasno, močno in nenehno prizadevanje in podporo višjega vodstva. Zagotovljeni so zadostni organizacijski, človeški in tehnični viri za zavezanost družbe k skladnosti. Vodstvo zaposlene jasno in redno obvešča o zavezi družbe, da bi tako spodbudilo kulturo skladnosti.

            Kateri koraki so potrebni?

         Pripravite izjavo o zavezi družbe, v kateri je navedeno, da družba spoštuje vse zakone in predpise EU in držav članic za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo.
         Opredelite pričakovanja vodstva glede izpolnjevanja posameznih zahtev v zvezi s skladnostjo ter izrazite pomen in koristnost učinkovitih postopkov za zagotavljanje skladnosti (8).
         Jasno in redno obveščajte vse zaposlene (tudi zaposlene, ki ne sodelujejo pri nadzoru trgovine z blagom z dvojno rabo) glede izjave o zavezi družbe, da bi tako spodbujali kulturo skladnosti (9).
         2.   Organizacijska struktura, odgovornosti in viri

         Zadostni organizacijski, človeški in tehnični viri so bistveni za učinkovito oblikovanje in izvajanje postopkov za zagotavljanje skladnosti. Kljub jasni organizacijski strukturi in natančno določenim odgovornostim obstaja tveganje, da program notranje skladnosti ne bo vključeval zadostnega nadzora in opredeljenih vlog. Z močno organizacijsko strukturo lahko organizacije odpravijo težave, ko se te pojavijo, in preprečijo pojav neodobrenih transakcij.

            Kaj se pričakuje?

         Družba ima notranjo organizacijsko strukturo, ki je pisno določena (na primer v organizacijski shemi) in omogoča izvajanje notranjih kontrol skladnosti. V njej so opredeljene in imenovane osebe, ki so na splošno odgovorne za zagotavljanje izvajanja zavez družbe v zvezi s skladnostjo. Opozoriti je treba, da mora biti v nekaterih državah članicah to član višjega vodstva.
         Vse funkcije, dolžnosti in odgovornosti v zvezi s skladnostjo so opredeljene, dodeljene in medsebojno povezane v vrstnem redu, ki vodstvu zagotavlja, da družba na splošno skrbi za skladnost. Kadar je to primerno ali celo potrebno, se lahko funkcije in/ali dolžnosti v zvezi z nadzorom izvoza (vendar ne splošna odgovornost) prenesejo znotraj subjekta ali se razdelijo med dva ali več gospodarskih subjektov znotraj EU.
         Družba ima na vseh področjih poslovanja, povezanih s trgovino z blagom z dvojno rabo, ustrezno število zaposlenih z dokazanimi zahtevanimi znanji in spretnostmi. Vsaj ena oseba v družbi je (ne nujno izključno) pooblaščena za izvajanje funkcije nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo. Ta funkcija se lahko razdeli med več pravnih oseb znotraj EU, če se ohrani ustrezna raven nadzora. Treba pa je opozoriti, da v nekaterih državah članicah EU to morda ni mogoče, saj nacionalna zakonodaja o nadzoru izvoza zahteva, da se lokalno imenuje določena oseba.
         Zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo morajo biti čim bolj zaščiteni pred navzkrižjem interesov. Ti zaposleni imajo pravico, da neposredno poročajo osebi ali osebam, ki so na splošno odgovorne za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, in bi morali biti pooblaščeni tudi za ustavitev transakcij.
         Zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo morajo imeti dostop do ustreznih zakonodajnih besedil, vključno z najnovejšimi seznami nadzorovanega blaga ter seznami namembnih krajev in subjektov, za katere veljajo embargo ali sankcije. Ustrezni operativni in organizacijski procesi in postopki, ki so pomembni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, se dokumentirajo, zberejo in pošljejo vsem zadevnim zaposlenim.
         Družba bi morala imeti zbirko dokumentiranih procesov in postopkov (npr. v priročniku za skladnost), ki se redno posodablja. Družba bi morala glede na svojo velikost in obseg poslovanja preučiti potrebo po podpori IT za notranje postopke skladnosti.

            Kateri koraki so potrebni?

         Določite število zaposlenih za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, pri čemer se upoštevajo pravni in tehnični vidiki, ki jih je treba zajeti. Vsaj eni osebi v družbi zaupajte naloge družbe v zvezi s skladnostjo trgovine z blagom z dvojno rabo in zagotovite, da lahko v primeru odsotnosti (na primer bolezni, počitnic itd.) te naloge prevzame enako usposobljen namestnik. Glede na povprečni obseg naročil ta oseba za opravljanje nalog v zvezi z nadzorom izvoza blaga z dvojno rabo morda ne bo potrebovala polnega delovnega časa.
         Jasno opredelite, določite in dodelite vse funkcije, dolžnosti in odgovornosti v zvezi s skladnostjo, po možnosti v organizacijski shemi. Jasno opredelite pomožne funkcije, kadar je to mogoče.
         Zagotovite, da je notranja organizacijska struktura za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo znana po vsej organizaciji in da se notranje evidence o teh nalogah redno posodabljajo in pošiljajo zaposlenim. Poskrbite za seznanjenost s kontaktnimi podatki odgovorne osebe za vprašanja glede nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo v družbi. Če se naloge nadzora trgovine oddajajo v zunanje izvajanje, je treba organizirati povezavo in komunikacijo z družbo.
         Opredelite znanje in spretnosti, ki jih potrebuje pravno in tehnično osebje za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo. Priporočeni so opisi delovnih mest.
         Poskrbite, da so zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo čim bolj zaščiteni pred navzkrižjem interesov. Glede na velikost družbe se lahko odgovornost za skladnost naloži ustrezni službi ali oddelku. Na primer: oseba ali osebe, ki sprejmejo končno odločitev, ali je blago mogoče odpremiti, niso del prodajne službe, ampak del pravne službe. Omogočite tem zaposlenim, da delujejo kot strokovni svetovalci pri sprejemanju odločitev družbe, zaradi česar bodo transakcije skladne.
         Dokumentirajte in vsem zadevnim zaposlenim pošljite sklop politik in postopkov, ki obravnavajo nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo.
         Na enem mestu zberite dokumentirane politike in postopke ter preučite oblikovanje priročnika za skladnost.
         3.   Usposabljanje in ozaveščanje

         Usposabljanje in ozaveščanje o nadzoru trgovine z blagom z dvojno rabo sta bistvena, da lahko zaposleni ustrezno opravljajo svoje naloge in resno jemljejo dolžnosti glede skladnosti.

            Kaj se pričakuje?

         Družba s pomočjo usposabljanja zagotavlja, da so zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo seznanjeni z vsemi ustreznimi predpisi za nadzor izvoza ter s programom notranje skladnosti družbe in vsemi njihovimi spremembami. Primeri možnosti za usposabljanje so zunanji seminarji, udeležba na informativnih srečanjih, ki jih ponujajo pristojni organi, dogodki za interno usposabljanje itd.
         Poleg tega družba skrbi za ozaveščanje zaposlenih na vseh ustreznih ravneh.

            Kateri koraki so potrebni?

         Zagotovite obvezno redno usposabljanje za vse zaposlene, ki se ukvarjajo z nadzorom trgovine z blagom z dvojno rabo, da bo njihovo znanje ustrezno za zagotavljanje skladnosti s predpisi in programom notranje skladnosti družbe.
         Z usposabljanjem zagotovite, da so vsi zadevni zaposleni seznanjeni z vsemi ustreznimi zakoni, predpisi, politikami in kontrolnimi seznami, ki urejajo nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, ter z vsemi njihovimi spremembami, takoj ko jih pristojni organi objavijo. Če je mogoče, preučite možnost prilagojenega usposabljanja.
         Razvijte splošno ozaveščanje vseh zaposlenih in namenske dejavnosti usposabljanja, npr. za nabavo, inženiring, vodenje projektov, odpremo, poslovanje s kupci in izdajanje računov.
         Če je to primerno, preučite uporabo nacionalnih pobud ali pobud EU za usposabljanje za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo.
         Kadar koli je mogoče, v programe usposabljanja ali ozaveščanja o izvozu vključite izkušnje, pridobljene s pregledi uspešnosti, revizijami, poročanjem in korektivnimi ukrepi.
         4.   Procesi in postopki pregleda transakcij

         Pri operativnem izvajanju je najbolj kritičen element programa notranje skladnosti pregled transakcij. Ta element vsebuje notranje ukrepe družbe, ki zagotavljajo, da nobena transakcija ni izvedena brez potrebne licence ali v nasprotju z ustreznimi trgovinskimi omejitvami ali prepovedmi.
         V postopkih pregleda transakcij se zbirajo in analizirajo ustrezne informacije v zvezi z uvrščanjem blaga, oceno tveganja transakcije, določitvijo zahtev za licenco in vlogo za izdajo licence ter nadzorom po njeni izdaji.
         Ukrepi za pregled transakcij družbi tudi omogočajo, da razvije in vzdržuje določen standard skrbnosti za obravnavanje sumljivih poizvedb ali naročil.

            Kaj se pričakuje?

         Družba vzpostavi proces za presojo, ali je transakcija, ki vključuje blago z dvojno rabo, predmet nacionalnega nadzora ali nadzora EU na področju trgovine z blagom z dvojno rabo ali ne, ter določi ustrezne procese in postopke. V primeru ponavljajočih se transakcij je treba redno izvajati preglede transakcij.
         Ta ključni element je razdeljen na:

                     —

                     uvrščanje blaga, programske opreme in tehnologije,

                     —

                     oceno tveganja transakcije, vključno s

                                 —

                                 preverjanji namembnih krajev in subjektov, za katere veljajo embargo ali sankcije v zvezi s trgovino, ter „občutljivih namembnih krajev in subjektov“ (10),

                                 —

                                 pregledi navedene končne uporabe in udeleženih strani,

                                 —

                                 pregledi tveganja preusmeritve,

                                 —

                                 „vsezajemajočim nadzorom“ za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu,

                     —

                     določitev zahtev za licence in vloge za izdajo licenc, kot je ustrezno, vključno z dejavnostmi posredovanja, prenosa in tranzita; ter

                     —

                     nadzor po izdaji licence, vključno z nadzorom pošiljk in skladnostjo s pogoji iz dovoljenja.

               V primeru dvoma ali suma med postopkom pregleda transakcij, zlasti glede rezultatov pregleda navedene končne uporabe in udeleženih strani ali tveganja preusmeritve, se obrnite na pristojni organ v državi članici EU, v kateri ima družba sedež.
         Pregled transakcij se lahko izvede ročno ali s pomočjo avtomatiziranih orodij, odvisno od potreb družbe in razpoložljivih virov.

            Kateri koraki so potrebni?

            Uvrstitev blaga

         Pri uvrstitvi blaga je treba ugotoviti, ali je blago navedeno na seznamu. To se izvede s primerjavo tehničnih značilnosti blaga s kontrolnimi seznami EU in nacionalnimi kontrolnimi seznami za blago z dvojno rabo. Če je ustrezno, se seznanite, ali za blago veljajo omejevalni ukrepi (vključno s sankcijami), ki jih je uvedla EU ali država članica EU, v kateri ima sedež vaša družba.
         Upoštevajte, da se lahko za blago z dvojno rabo, tj. fizični izdelek, programsko opremo ali tehnologijo, zahteva licenca iz različnih razlogov.
         Posebno pozornost namenite uvrstitvi sestavnih delov in rezervnih delov z dvojno rabo ter uvrstitvi programske opreme in tehnologije z dvojno rabo, ki se lahko prenese po elektronski pošti ali na primer prek storitve „v oblaku“ v tujini.
         Zberite informacije o morebitni zlorabi vašega blaga z dvojno rabo v okviru npr. širjenja konvencionalnega vojaškega orožja ali orožja za množično uničevanje. Delite te informacije znotraj družbe.
         Priporočljivo je, da od svojih dobaviteljev zahtevate informacije o uvrstitvi materialov, sestavnih delov in podsistemov, ki jih bo vaša družba obdelala ali vključila, vključno s stroji, ki se uporabljajo pri proizvodnji, kot blaga z dvojno rabo. Še vedno je vaša družba odgovorna za preverjanje uvrstitve, ki ste jo prejeli od dobaviteljev.
         V skladu s členom 22(10) Uredbe (ES) št. 428/2009 o nadzoru blaga z dvojno rabo je treba – s sklicevanjem na ustrezno zakonodajo – v trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na prenose znotraj EU, navesti, da transakcija vključuje blago z dvojno rabo, ki je navedeno na seznamu in je predmet nadzora, če se izvozi iz EU.

            Ocena tveganja transakcije

         Preverjanja namembnih krajev in subjektov, za katere veljajo embargo ali sankcije, ter „občutljivih namembnih krajev in subjektov“
         Zagotovite, da za nobeno od udeleženih strani (posrednike, kupca, prejemnika ali končnega uporabnika) ne veljajo omejevalni ukrepi (sankcije), tako da si ogledate posodobljene sezname sankcij (11).
         Pregled navedene končne uporabe in udeleženih strani
         Poznati morate svoje kupce in končno uporabo svojih izdelkov.
         Oglejte si informacije, ki jih je vaš pristojni organ zagotovil glede pravil EU in nacionalnih predpisov ter zahtev v zvezi z izjavami o končni uporabi. Tudi v odsotnosti nacionalne obveznosti glede predložitve pravilno izpolnjene in podpisane izjave o končni uporabi je lahko izjava o končni uporabi koristno sredstvo za preverjanje zanesljivosti končnega uporabnika/prejemnika, pri čemer se lahko informacije uporabijo za določitev, ali je potrebno dovoljenje za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu, če so navedeni pomisleki glede končne uporabe v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 428/2009 (12).
         Bodite pozorni na kazalnike tveganja preusmeritve in znake sumljivih poizvedb ali naročil, npr. ocenite, ali je navedena končna uporaba skladna z dejavnostmi in/ali trgi končnega uporabnika. Priloga 2 vsebuje seznam vprašanj, ki vam bodo v pomoč pri pregledu navedene končne uporabe in udeleženih strani.
         Pregledi tveganja preusmeritve
         Bodite pozorni na kazalnike tveganja preusmeritve in znake sumljivih poizvedb ali naročil. Priloga 2 vsebuje seznam vprašanj, ki vam bodo v pomoč pri pregledu tveganja preusmeritve.
         Posvetite posebno pozornost vsezajemajočemu nadzoru za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu, če se med pregledom navedene končne uporabe in udeleženih strani ali pregledom tveganja preusmeritve pojavijo zaskrbljujoče informacije v skladu s pogoji iz člena 4 Uredbe (ES) št. 428/2009.
         „Vsezajemajoči“ nadzor za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu
         Zagotovite, da ima družba vzpostavljene postopke za ugotavljanje, ali je „seznanjena“, da obstajajo zaskrbljujoče informacije glede navedene končne uporabe (v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 428/2009). Če je izvoznik s tem „seznanjen“, družba zagotovi, da se izvoz ne izvaja, ne da bi bil o tem obveščen pristojni organ in brez prejetja končne odločitve pristojnega organa.
         Za primere, ko pristojni organi „obvestijo“ izvoznika, da obstajajo zaskrbljujoče informacije glede navedene končne uporabe (v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 428/2009), mora imeti družba vzpostavljene postopke za zagotovitev hitrega pretoka informacij in takojšnje ustavitve izvoza. Zagotoviti je treba, da se izvoz ne izvede, dokler se ne prejme dovoljenje pristojnega organa.

            Določitev zahtev za licence in vloge za izdajo licenc, vključno z dejavnostmi posredovanja, prenosa in tranzita

         Zagotovite, da ima vaša družba kontaktne podatke pristojnega organa za nadzor izvoza.
         Zberite in objavite informacije o vrstah licenc (vključno z individualnimi, globalnimi in splošnimi licencami) in nadzorovanih dejavnostih (vključno z izvozom, posredovanjem, prenosom in tranzitom) ter o postopkih za vložitev vloge za licenco v zvezi z veljavnim nadzorom na področju trgovine z blagom z dvojno rabo na ravni EU in na nacionalni ravni.
         Seznanite se z manj očitnimi nadzorovanimi vrstami izvoza (kot je izvoz prek „oblaka“ ali osebne prtljage posameznika) in ukrepi za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo za dejavnosti, ki niso povezane z izvozom, kot je tehnična pomoč ali posredovanje.

            Nadzor po izdaji licence, vključno z nadzorom pošiljk in skladnostjo s pogoji iz dovoljenja

         Pred dejanskim pošiljanjem bi bilo treba dokončno preveriti, ali so bili ustrezno izvedeni vsi ukrepi za zagotovitev skladnosti. V tem trenutku je dobro preveriti, ali je blago pravilno uvrščeno, ali so bila odkrita opozorilna znamenja, ali je bil pregled subjektov uspešen in ali obstaja veljavna licenca za pošiljko.
         Končna ocena tveganja transakcije je potrebna, če se medtem spremeni zadevna zakonodaja, na primer če je blago zdaj uvrščeno na seznam blaga z dvojno rabo ali za končnega uporabnika zdaj veljajo sankcije.
         Izvedite postopek, v katerem se blago lahko zaustavi ali zadrži, če katera od zahtev ni izpolnjena ali kadar se pojavijo kakršna koli opozorilna znamenja. Blago bi morala sprostiti le oseba, ki je odgovorna za skladnost.
         Zagotovite, da so izpolnjeni pogoji iz licence (vključno s poročanjem).
         Opozarjamo, da lahko morebitne spremembe podatkov o izvozni družbi (kot so ime, naslov in pravni status), podatkov o končnem uporabniku in/ali posrednikih ter podatkov o odobrenem blagu vplivajo na veljavnost vaše licence.
         5.   Pregled uspešnosti, revizije, poročanje in korektivni ukrepi

         Program notranje skladnosti ni statičen sklop ukrepov, zato ga je treba pregledati, preskusiti in revidirati, če se izkaže, da je to potrebno za zagotavljanje skladnosti.
         S pregledi uspešnosti in revizijami se preveri, ali se program notranje skladnosti izvaja operativno zadovoljivo in ali je skladen z veljavnimi nacionalnimi zahtevami in zahtevami EU za nadzor izvoza.
         Dobro delujoč program notranje skladnosti vsebuje jasne postopke poročanja o obveščanju in stopnjevalnih ukrepih zaposlenih v primeru suma ali znanih primerov neskladnosti. Kot del ustrezne kulture skladnosti morajo zaposleni ob dobronamernem postavljanju vprašanj ali poročanju o pomislekih glede skladnosti biti samozavestni in vedeti, da se tako ravnanje podpira.
         Pregledi uspešnosti, revizije in postopki poročanja so zasnovani za odkrivanje neusklajenosti, da se pojasnijo in revidirajo rutine, če (lahko) zaradi njih pride do neskladnosti.

            Kaj se pričakuje?

         Družba razvija postopke za pregled uspešnosti, da preveri tekoče delo v družbi in pregleda, ali se operacije nadzora izvoza ustrezno izvajajo v skladu s programom notranje skladnosti. Pregled uspešnosti se izvaja interno, omogoča zgodnje odkrivanje primerov neskladnosti in razvoj nadaljnjih ukrepov za obvladovanje škode. Pregled uspešnosti tako zmanjšuje tveganja za družbo.
         Družba ima vzpostavljene postopke za revizije, ki so sistematični, ciljno usmerjeni in dokumentirani inšpekcijski pregledi za potrditev, da se program notranje skladnosti pravilno izvaja. Revizije se lahko izvajajo interno ali pa jih izvajajo usposobljeni zunanji izvajalci.
         Poročanje je niz postopkov, ki jih izvajajo zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo in drugi zadevni zaposleni, v zvezi z obveščanjem in stopnjevanjem ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru suma ali znanih primerov neskladnosti pri trgovini z blagom z dvojno rabo. Ne nanaša se na zunanje obveznosti poročanja, npr. če je vaša družba registrirana za uporabo splošnega izvoznega dovoljenja Unije v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 428/2009.
         Korektivni ukrepi so sklop popravnih ukrepov za zagotovitev pravilnega izvajanja programa notranje skladnosti in odpravo ugotovljenih šibkih točk v postopkih za zagotavljanje skladnosti.

            Kateri koraki so potrebni?

         Zagotovite, da so mehanizmi naključnih kontrol del dnevnih operacij za spremljanje potekanja dela v zvezi z nadzorom trgovine v družbi, s čimer se zagotovi odkritje vseh nepravilnosti v zgodnji fazi. Drug pristop je uporaba načela „štirih oči“, pri katerem se odločitve o nadzoru trgovine pregledajo in še enkrat preverijo.
         Razvijte in izvajajte revizije za preverjanje zasnove, ustreznosti in učinkovitosti programa notranje skladnosti.
         Zagotovite vključitev vseh vidikov programa notranje skladnosti v revizijo.
         Zagotovite, da bodo zaposleni ob dobronamernem postavljanju vprašanj ali poročanju o pomislekih glede skladnosti samozavestni in vedeli, da se tako ravnanje podpira.
         Vzpostavite postopke žvižgaštva in stopnjevanja, ki urejajo ravnanje zaposlenih v primeru suma ali znanega incidenta neskladnosti pri trgovini z blagom z dvojno rabo. Ta možnost je lahko na voljo tudi tretjim osebam.
         Pisno dokumentirajte vse domnevne kršitve nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU na področju nadzora blaga z dvojno rabo ter povezane korektivne ukrepe.
         Sprejmite učinkovite korektivne ukrepe za prilagoditev operacij za nadzor izvoza ali programa notranje skladnosti v skladu z ugotovitvami na podlagi pregleda uspešnosti, revizije sistema programa notranje skladnosti ali poročanja. Priporoča se, da se te ugotovitve, vključno z revizijo postopkov in korektivnimi ukrepi, delijo z zaposlenimi za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo in vodstvom. Priporoča se, da se po izvedbi korektivnih ukrepov spremenjeni postopki sporočijo vsem zadevnim zaposlenim.
         Dialog z vašim pristojnim organom lahko pomaga pri obvladovanju škode in možnih načinih za okrepitev nadzora družbe nad izvozom.
         6.   Vodenje evidenc in dokumentacija

         Sorazmerna, natančna in sledljiva evidenca dejavnosti, povezanih z nadzorom trgovine z blagom z dvojno rabo, bistveno prispeva k prizadevanjem za skladnost vaše družbe. Celovit sistem vodenja evidenc bo vaši družbi pomagal pri izvajanju pregledov uspešnosti in revizij, izpolnjevanju zahtev EU in/ali nacionalnih zahtev za hrambo dokumentov ter olajšal sodelovanje s pristojnimi organi v primeru poizvedbe o nadzoru trgovine z blagom z dvojno rabo.

            Kaj se pričakuje?

         Vodenje evidenc je sklop postopkov in smernic za hrambo pravnih dokumentov, upravljanje evidenc in sledljivost dejavnosti, povezanih z nadzorom trgovine z blagom z dvojno rabo. Vodenje evidence nekaterih dokumentov je zakonsko predpisano, lahko pa je tudi v interesu vaše družbe, da hrani evidence o nekaterih drugih dokumentih (npr. interni dokument, v katerem je opisana tehnična odločitev o uvrstitvi blaga). Kadar so vse zahtevane evidence zajete in pravilno zabeležene, to omogoča učinkovitejše iskanje in priklic med vsakodnevnimi dejavnostmi nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo, pa tudi med rednimi revizijami.

            Kateri koraki so potrebni?

         Preverite pravne zahteve za vodenje evidenc (obdobje hrambe, obseg dokumentov itd.) v ustrezni zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji države članice EU, v kateri ima družba sedež.
         Da se zagotovi razpoložljivost vse ustrezne dokumentacije, razmislite o določitvi zahtev za hrambo evidenc v pogodbah s posredniki, vključno s špediterji in distributerji blaga.
         Vzpostavite ustrezen sistem za evidentiranje in priklic za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo. Za papirne in elektronske sisteme sta ključni visokozmogljivi funkciji indeksiranja in iskanja.
         Zagotovite, da se dokumenti, povezani z nadzorom izvoza, dosledno hranijo in da se lahko takoj dajo na voljo pristojnemu organu ali drugim zunanjim osebam za inšpekcijske preglede ali revizije.
         Priporočljivo je, da se hrani evidenca preteklih stikov s pristojnim organom, tudi v zvezi z nadzorom končne uporabe in končnih uporabnikov za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu, in v primeru tehničnega svetovanja glede uvrstitve.
         7.   Fizična in informacijska varnost

         Nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo, vključno s programsko opremo in tehnologijo, poteka zaradi (med)nacionalnih varnostnih in zunanjepolitičnih ciljev. Zaradi njegove občutljivosti je zato treba blago z dvojno rabo „zaščititi“ in ustrezni varnostni ukrepi prispevajo k omejevanju tveganja nepooblaščene odstranitve nadzorovanega blaga ali nepooblaščenega dostopa do njega. Ukrepi fizične varnosti so pomembni, vendar lahko zaradi same narave nadzorovane programske opreme ali tehnologije v elektronski obliki zagotavljanje skladnosti s predpisi o trgovini z blagom z dvojno rabo predstavlja še posebej velik izziv in zahteva tudi ukrepe za zagotavljanje informacijske varnosti.

            Kaj se pričakuje?

         Fizična in informacijska varnost se nanaša na niz notranjih postopkov, ki so namenjeni preprečevanju nepooblaščenega dostopa zaposlenih, izvajalcev, dobaviteljev ali obiskovalcev do blaga z dvojno rabo ali njegove nepooblaščene odstranitve. Ti postopki spodbujajo kulturo varnosti v družbi in zagotavljajo, da se blago z dvojno rabo, vključno s programsko opremo in tehnologijo, ne izgubi ali zlahka ukrade oziroma izvozi brez veljavne licence.

            Kateri koraki so potrebni?

            Fizična varnost

         V skladu z oceno tveganja družbe zagotovite, da je nadzorovano blago z dvojno rabo zavarovano pred nepooblaščeno odstranitvijo s strani zaposlenih ali tretjih oseb. Ukrepi, ki bi bili lahko preučeni, vključujejo na primer fizično varovanje blaga, uvedbo območij z omejenim dostopom ter nadzor dostopa ali izstopa zaposlenih.

            Informacijska varnost

         Vzpostavite osnovne zaščitne ukrepe in postopke za varno shranjevanje nadzorovane programske opreme ali tehnologije z dvojno rabo v elektronski obliki in dostop do nje, vključno s protivirusnimi pregledi, šifriranjem datotek, revizijskimi sledmi in dnevniki, nadzorom dostopa uporabnikov in požarnim zidom. Če je to primerno za vašo družbo, razmislite o zaščitnih ukrepih za nalaganje programske opreme ali tehnologije v „oblak“, njeno shranjevanje v „oblaku“ ali pošiljanje prek „oblaka“.

            (1)  Uredba (ES) št. 428/2009.

            (2)  V tem dokumentu bi bilo treba izraz „družbe“ razumeti v širšem smislu. Vključuje raziskovalne, akademske in druge subjekte, ki se štejejo za „izvoznike“ v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009. Te smernice (v tej fazi) ne dajejo posebnih nasvetov za različne sektorje in akterje.

            (3)  Glej tudi https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf.

            (4)  Glej tudi http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf.

            (5)  Priporočilo Komisije 2011/24/EU z dne 11. januarja 2011 o certificiranju obrambnih podjetij v skladu s členom 9 Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 11, 15.1.2011, str. 62).

            (6)  Glej tudi http://icpguidelines.com.

            (7)  Glej tudi https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en.

            (8)  Izjava o zavezi družbe bi lahko na primer določala, da posameznik, ki deluje v imenu družbe, pri izvozu, posredovanju, tranzitu ali prenosu v nobenem primeru ne sme kršiti zakonov in predpisov EU in držav članic o nadzoru trgovine z blagom z dvojno rabo. Da bi se izboljšalo razumevanje potrebe po nadzoru izvoza, lahko izjava na kratko pojasnjuje njegove cilje. V njej se lahko prav tako poudari, kako pomembno je, da zaposleni izpolnjujejo zahteve glede nadzora izvoza, zato da bi razumeli možne scenarije v primeru neskladnosti, in sicer z obveščanjem o tveganju neodobrenih transakcij in morebitnih posledic (kazenskih, v povezavi z ugledom, finančnih, disciplinskih itd.) za družbo in udeležene zaposlene. Priporočljivo je, da je zaveza vodstva k skladnosti čim preprostejša.

            (9)  Družbe bi prav tako lahko razmislile o objavi izjave na spletni strani družbe in prek drugih poslovnih kanalov, da bi tretje osebe obvestile o zavezi družbe glede skladnosti z nadzorom izvoza.

            (10)  Tako imenovani „občutljivi namembni kraji in subjekti“ niso le namembni kraji, za katere veljajo embargo ali sankcije, temveč tudi drugi namembni kraji, v zvezi s katerimi je lahko pošiljka (določenega) blaga z dvojno rabo problematična v posebnih primerih, na primer zaradi širjenja orožja za množično uničevanje ali vprašanj s področja človekovih pravic, kot jih določi pristojni organ. Glede vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami upoštevajte, da se lahko uporabljajo tudi druge uredbe, npr. Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 30, 31.1.2019, str. 1), ki uvaja nadzor nad izvozom blaga, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ali mučenje.

            (11)  V pomoč pri izvajanju pregleda sankcij sta vam lahko konsolidirani seznam sankcij EU (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en) in zemljevid sankcij EU (https://www.sanctionsmap.eu).

            (12)  Za primer, da vaš kupec ni seznanjen z zahtevo za izjavo o končni uporabi, razmislite o pripravi (ene strani) spremnega dopisa, ki pojasnjuje bistvo nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo in navaja, da zahtevani dokument pospeši postopek vloge za izdajo licence ali da je za pridobitev licence morda celo potreben.

            Priloga 1

               Koristna vprašanja v zvezi s programom notranje skladnosti družbe

            Družbam ali organom je na voljo naslednji neizčrpen seznam koristnih vprašanj v zvezi s programom notranje skladnosti. Vprašanja se nanašajo na vse ključne elemente, ne pa nujno na vsak opisan korak.
            Ta vprašanja so lahko koristna pri razvoju programa notranje skladnosti ali pozneje pri pregledu obstoječega programa notranje skladnosti. Ne služijo kot nadomestilo za oceno programa notranje skladnosti vaše družbe glede na navedeno v oddelkih „Kaj se pričakuje?“ in „Kateri koraki so potrebni?“ v glavnem delu teh smernic. Odgovori na ta vprašanja se prav tako ne bi smeli razumeti kot zagotovilo, da je program notranje skladnosti za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo ustrezen.
            1.   Zavezanost višjega vodstva k skladnosti

                        —

                        Ali zaveza višjega vodstva jasno navaja zavezanost družbe k razpoložljivim oblikam nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo?

                        —

                        Ali je izjava lahko dostopna vsem zaposlenim?

                  2.   Organizacijska struktura, odgovornosti in viri

                        —

                        Ali je vaša družba imenovala eno ali več oseb, pristojnih za odgovarjanje na vprašanja zaposlenih o postopkih zagotavljanja skladnosti družbe, sumljivi poizvedbi ali domnevnih kršitvah? Ali so kontaktni podatki odgovornih oseb na voljo vsem zadevnim zaposlenim?

                        —

                        Katere dele ali dejavnosti vaše družbe zadevata nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo in skladnost s temi predpisi?

                        —

                        V katerem delu vaše družbe se nahajajo zaposleni za zagotavljanje skladnosti trgovine z blagom z dvojno rabo? Ali bi lahko prišlo do navzkrižja interesov?

                        —

                        Če se vaša družba odloči, da bo za upravljanje skladnosti trgovine z blagom z dvojno rabo uporabila zunanje izvajalce, kako je organizirano sodelovanje z vašo družbo?

                        —

                        Koliko oseb je zaposlenih izključno za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo ali pa so zanj odgovorni poleg drugih nalog? Ali so na voljo namestniki?

                        —

                        Kako je organizirana povezava med zaposlenimi za nadzor izvoza in višjim vodstvom, na primer v zvezi z izmenjavo informacij?

                        —

                        Ali vaša družba dokumentira in vsem zadevnim zaposlenim pošilja nabor politik in postopkov, ki obravnavajo nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo? V kakšni obliki?

                        —

                        Ali so na voljo elektronska orodja, ki so v pomoč pri postopkih v zvezi s skladnostjo vaše družbe?

                  3.   Usposabljanje in ozaveščanje

                        —

                        Ali vaša družba zagotavlja (prilagojeno) usposabljanje ali dejavnosti ozaveščanja v zvezi s skladnostjo?

                        —

                        Katere oblike usposabljanj in ozaveščanja v zvezi s skladnostjo ponuja družba? Na primer: zunanje seminarje, udeležbo na informativnih srečanjih, ki jih ponujajo pristojni organi, dogodke za interno usposabljanje itd.

                        —

                        Kako je zagotovljeno, da imajo zaposleni za nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo dostop do vseh ustreznih zakonov in predpisov?

                  4.   Procesi in postopki pregleda transakcij

            4.1   Uvrstitev blaga

                        —

                        Ali se vsi izdelki, ki se nanašajo na izvoz, ocenjujejo glede na kontrolne sezname EU in nacionalne kontrolne sezname za blago z dvojno rabo ali omejevalne ukrepe v zvezi s tem blagom in kdo je za to odgovoren?

                        —

                        Ali je vaša družba vključena v elektronski prenos programske opreme ali tehnologije z dvojno rabo? Če je odgovor pritrdilen, kako družba zagotavlja skladnost glede elektronskih prenosov programske opreme ali tehnologije?

                        —

                        Ali so vzpostavljeni postopki, po katerih zaposleni dostopajo do nadzorovane tehnologije ali programske opreme, kadar potujejo v tujino?

                        —

                        Ali se evidentira uvrstitev blaga, ki ga je družba prejela ali proizvedla?

                        —

                        Ali se spremembe na nacionalnih kontrolnih seznamih in kontrolnih seznamih EU za blago z dvojno rabo prenesejo v postopke uvrstitve družbe?

                        —

                        Ob upoštevanju člena 22(10) Uredbe (ES) št. 428/2009 o blagu z dvojno rabo, ali trgovinski dokumenti v zvezi s prenosi blaga z dvojno rabo znotraj EU navajajo, da za to blago velja nadzor, če se izvozi iz EU?

                  4.2   Ocena tveganja transakcije

            Glej Prilogo 2 za neizčrpen seznam vprašanj v zvezi z opozorilnimi znamenji, ki so lahko v pomoč pri izvajanju postopka pregleda transakcij vaše družbe za odkrivanje sumljivih poizvedb kupcev.

                        —

                        Kakšni so postopki za obravnavanje pozitivnih in negativnih rezultatov ocene tveganja transakcije?

                        —

                        Kako se obravnavajo „lažno pozitivni“ rezultati (tj. nepotrebni pomisleki) iz ocene tveganja transakcije?

               Preverjanja namembnih krajev in subjektov, za katere veljajo embargo ali sankcije, ter „občutljivih namembnih krajev in subjektov“

                        —

                        Kako vaša družba med oceno tveganja transakcije upošteva omejevalne ukrepe (vključno s sankcijami)?

               Pregled navedene končne uporabe in udeleženih strani

                        —

                        Kakšni so notranji postopki za proces pregleda navedene končne uporabe in udeleženih strani?

                        —

                        Kako so pregledane (nove) udeležene strani? Ali redno ponovno pregledujete obstoječe kupce?

               „Vsezajemajoči“ nadzor za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu

                        —

                        Kako se zbirajo in uporabljajo zaskrbljujoče informacije glede navedene končne uporabe (v smislu vsezajemajočih določb (1))?

               Pregledi tveganja preusmeritve

                        —

                        Ali so v vaši družbi vzpostavljeni postopki v zvezi s pregledi tveganja preusmeritve?

                  4.3   Določitev zahtev za licence in vloge za izdajo licenc, vključno z nadzorovanimi dejavnostmi posredovanja, prenosa in tranzita

                        —

                        Kako se zagotavlja, da se v vsakem posameznem primeru predloži vloga za ustrezno vrsto licence ali da se uporabi ustrezna vrsta licence (individualna, globalna ali splošna licenca Unije)?

                        —

                        Kako se zagotavlja, da so manj očitne vrste izvoza in druge dejavnosti, ki so predmet omejitev, prepoznane kot take in se ne izvajajo v nasprotju z zakonodajo EU in držav članic o nadzoru trgovine z blagom z dvojno rabo?

                  4.4   Nadzor po izdaji licence, vključno z nadzorom pošiljk in skladnostjo s pogoji iz dovoljenja

                        —

                        Ali se pred pošiljanjem izvede končna ocena tveganja transakcije?

                        —

                        Kako vaša družba zagotavlja, da se spoštujejo pogoji v zvezi z licencami (vključno s poročanjem)?

                  5.   Pregledi uspešnosti, revizije, notranje poročanje in korektivni ukrepi

                        —

                        Ali se opravljajo (naključni) pregledi uspešnosti dnevnih zadevnih postopkov poslovanja v zvezi z nadzorom trgovine z blagom z dvojno rabo?

                        —

                        Ali ima vaša družba vzpostavljene notranje ali zunanje revizijske postopke?

                        —

                        Ali ima vaša družba vzpostavljene postopke žvižgaštva ali stopnjevanja?

                        —

                        Kateri korektivni ukrepi se v vaši družbi izvedejo v primeru neskladnosti?

                  6.   Vodenje evidenc in dokumentacija

                        —

                        Kakšni so postopki družbe za evidentiranje in priklic dokumentov, ki se nanašajo na nadzor trgovine z blagom z dvojno rabo? Ali je vaša družba obravnavala možnost vključitve evidence preteklih stikov s pristojnim organom?

                        —

                        Ali so pravne zahteve za vodenje evidenc znane zaposlenim na področju nadzora trgovine z blagom z dvojno rabo in zadevnim poslovnim partnerjem?

                        —

                        Ali se preverja popolnost, točnost in kakovost evidenc?

                  7.   Fizična in informacijska varnost

                        —

                        Ali vaša družba izvaja ukrepe za kibernetsko varnost, da bi zaščitila programsko opremo in tehnologijo z dvojno rabo ter zagotovila, da se ne izgubi ali zlahka ukrade oziroma izvozi brez veljavne licence?

                        —

                        Ali lahko vaša družba opredeli ključne korake in z njimi povezane šibke točke na področju fizične in informacijske varnosti v zvezi z blagom z dvojno rabo?

               (1)  Člen 4 Uredbe (ES) št. 428/2009.

            Priloga 2

               Opozorilna znamenja v zvezi s sumljivimi poizvedbami

            Pozorno spremljanje znakov sumljivih poizvedb ali naročil je bistvenega pomena za preprečevanje tveganj, povezanih s širjenjem orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter destabilizirajočim kopičenjem konvencionalnega orožja. Izmenjava takih informacij z vašim pristojnim organom je zelo priporočljiva in je v nekaterih primerih lahko obvezna v skladu z zakoni in predpisi EU ter nacionalnimi zakoni in predpisi. V primeru dvoma se posvetujte s pristojnim organom.
            Neizčrpen seznam opozorilnih znamenj v nadaljevanju temelji na obstoječi dobri praksi in izhaja iz:

                        —

                        seznama Wassenaarskega sporazuma o usmeritvenih vprašanjih za industrijo (sprejetega na plenarnem zasedanju leta 2003 in posodobljenega na plenarnem zasedanju leta 2018),

                        —

                        kodeksa ravnanja za zagotavljanje skladnosti iz leta 2010 (ministrstvo za podjetništvo, inovacije in usposabljanje, Združeno kraljestvo) ter

                        —

                        pristopov v zvezi s programom notranje skladnosti pristojnih organov v drugih državah članicah EU.

                  Na podlagi izkušenj vaše družbe se lahko na seznam v nadaljevanju vstavijo dodatki ali pa se seznam spremeni. Vi ste najbolje seznanjeni s tem, kaj je sumljivo na vašem področju poslovanja.
            Vaša družba mora biti pozorna ob odkritju enega ali več naslednjih opozorilnih znamenj:

               Vaši izdelki:

                        —

                        vaš izdelek se še razvija ali pa še ni našel številnih kupcev na domačem trgu,

                        —

                        značilnosti vašega izdelka so tehnično boljše od značilnosti uveljavljenih konkurentov,

                        —

                        vaš kupec je zahteval neobičajno prilagoditev standardnega izdelka ali pa se ob zahtevi za spremembo pojavijo pomisleki glede morebitne uporabe prilagojenega izdelka,

                        —

                        izdelek ima znano dvojno, vojaško ali občutljivo rabo.

               Končna uporaba in končni uporabnik:

                        —

                        kupec je za vašo družbo nov in vaše znanje o njem je nepopolno ali neskladno ali pa je težko najti informacije o kupcu v odprtih virih,

                        —

                        navedeni končni uporabnik je trgovska družba oziroma distributer ali ima sedež na območju proste trgovine, tako da vaša družba morda ne ve, kje bo vaš izdelek končal,

                        —

                        končni uporabnik je povezan z vojsko, obrambno industrijo ali vladnim raziskovalnim organom, navedena končna uporaba pa je civilna,

                        —

                        zdi se, da kupec ni seznanjen z izdelkom in njegovimi značilnostmi delovanja (npr. očitno pomanjkanje tehničnega znanja),

                        —

                        kupec zahteva izdelek, ki se zdi preveč zmogljiv za predvideno uporabo,

                        —

                        kontaktni podatki v poizvedbah (npr. telefonske številke, e-naslov in fizični naslovi) se nahajajo v drugih državah kot v državi navedene družbe ali pa so se s časom spremenili,

                        —

                        družba ima tuje ime (npr. v jeziku, ki je v državi, v kateri ima sedež, nepričakovan),

                        —

                        spletišče družbe ne vključuje vsebine, ki jo je običajno mogoče najti na resničnem spletišču družbe,

                        —

                        kupec se izogiba posredovanju informacij o končni uporabi blaga (npr. prek izjave končnega uporabnika), ne daje jasnih odgovorov na poslovna ali tehnična vprašanja, ki so rutinska pri običajnih pogajanjih, ali ne zagotovi izjave končnega uporabnika,

                        —

                        na vprašanje, zakaj se blago potrebuje, so ponujene neprepričljive razlage glede na običajno poslovanje kupca ali tehnično izpopolnjenost blaga.

               Pošiljanje:

                        —

                        zahteva se neobičajno pošiljanje, pakiranje ali označevanje; zavrnjene so običajne oznake Incoterms za pošiljanje, nameščanje zaščitnih oznak na zabojnike oziroma tovornjake in potrditev prejema s strani prejemnika oziroma končnega uporabnika.

               Pogoji financiranja in pogodbeni pogoji:

                        —

                        plačilni pogoji so neobičajno ugodni, na primer plačilo nerazumno visoke cene, plačilo celotnega zneska vnaprej ali ponudba za takojšnje plačilo celotnega zneska v gotovini,

                        —

                        plačilo opravijo druge stranke, ki niso kupec ali navedeni posredniki, in sledijo drugi poti kot izdelki,

                        —

                        običajne storitve namestitve, usposabljanja ali vzdrževanja so zavrnjene,

                        —

                        kraj namestitve je na območju, ki je pod strogim varnostnim nadzorom, ali na območju, do katerega je dostop strogo omejen,

                        —

                        kraj namestitve je nenavaden glede na poslovno področje izvoznika ali neobičajen glede na vrsto opreme, ki se namešča,

                        —

                        obstajajo nenavadne zahteve za pretirano zaupnost glede končnih namembnih krajev, kupcev ali specifikacije blaga,

                        —

                        zahteve za rezervne dele so pretirane ali ni nikakršnega zanimanja za rezervne dele.

                  Izmenjava informacij o sumljivih poizvedbah z vašim pristojnim organom je zelo priporočljiva in dobra poslovna praksa. Poleg tega je, kadar je to ustrezno, lahko izmenjava informacij znotraj dobavne verige družb in z drugimi izvozniki koristna zaradi tveganja, da bi osebe, ki širijo orožje za množično uničevanje, poslale zahteve različnim družbam v upanju, da bo ena od zahtev uspešna ali da bodo pridobili potrebno količino materiala iz različnih virov (pri čemer vsaka posamezna zahteva še ne bi vzbudila suma). V primeru dvoma se posvetujte s pristojnim organom.

            Priloga 3

               Seznam pristojnih organov držav članic EU za nadzor izvoza

            http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/august/tradoc_154880.pdf