title: Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0424

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2014_x000b__x000b_in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014_x000b_ /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Romunije za leto 2014
in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter
o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1],
zlasti člena 9(2) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel
priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in
Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države
članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v
zvezi z nacionalnim reformnim programom  Romunije za leto 2013 in dal mnenje o
konvergenčnem programu Romunije iz leta 2013 za obdobje 2012–2016.
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[4],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5].
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Romunija je 6. maja 2014 predložila nacionalni
reformni program za leto 2014, 5. maja pa konvergenčni program za leto 2014.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(8)
Svet je 22. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/531/EU
o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Romuniji v višini
največ 2 milijardi EUR do septembra 2015. Preventivna srednjeročna
finančna pomoč Romuniji v okviru aranžmaja za plačilne bilance
držav članic, ki niso v euroobmočju, se je štela za ustrezno zaradi
nestabilnih kapitalskih tokov, ki vplivajo zlasti na nastajajoče trge,
tveganja za makroekonomski scenarij in preostale šibke točke v
bančnem sektorju. Čeprav Romunija v trenutnih tržnih razmerah ne
namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se pričakuje, da bo
preventivna pomoč prispevala k utrditvi makroekonomske, proračunske
in finančne stabilnosti ter z izvajanjem strukturnih reform povečala
odpornost romunskega gospodarstva in njegove zmožnosti za rast. Memorandum o
soglasju z dne 6. novembra 2013 in njegova poznejša dopolnila vsebujejo pogoje,
ki morajo biti izpolnjeni v okviru preventivne pomoči EU, ter dopolnjujejo
priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra in tem priporočilom
zagotavljajo podporo.  Pogoj za preventivno pomoč EU bo izvajanje
celovitega programa ekonomske politike s posebnim poudarkom na ukrepih
strukturnih reform, vključno s tistimi priporočili za posamezne
države, ki se nanašajo na upravno zmogljivost, reforme na proizvodnih trgih,
poslovno okolje, trge dela, pokojnine, podjetja v državni lasti in zdravstveno
varstvo. Ne glede na ta program je vlada Romunije zavezana, da v celoti izvede
vsa navedena priporočila. Določanje prednostnih politik, izvajanje in
usklajevanje, ki je pogoj za izvajanje memoranduma o soglasju in
priporočil za posamezne države, bi bilo treba izvesti na ravni, na kateri
se usklajeno sprejemajo prednostne odločitve.
(9)
Cilj proračunske strategije iz
konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se v letu 2015 doseže
srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini –1 % BDP, ki je
v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ter da se ta cilj
uresničuje tudi v prihodnje. Romunija je v letu 2014 upravičena do
možnosti, da začasno odstopa od prilagoditev za doseganje
srednjeročnih ciljev, pri čemer je ta možnost dovoljena za skupno
financirane projekte. Začasno odstopanje je treba kompenzirati v
naslednjem letu. V programu je načrtovana stabilizacija (ponovno izračunanega)
strukturnega salda v letu 2014 in izboljšanje za 0,8 % BDP v letu 2015. Po
napovedih se bodo odhodki povečevali v skladu z referenčno vrednostjo
za odhodke v letih 2014 in 2015.  Po napovedih bo leta 2015 delež dolga v
razmerju do BDP dosegel 40 %, v obdobju 2016–2017 pa se bo zmanjševal.
Zato je proračunska strategija iz programa na splošno v skladu z zahtevami
Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
proračunske napovedi v programu, je verjeten. Ta scenarij je na splošno v
skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2014. Vendar pa je ocenjeni potencialni
BDP, na katerem temelji konvergenčni program, nekoliko višji, v glavnem
zaradi bolj optimističnih obetov za trg dela. Obstajajo negativna tveganja
za proračunske načrte za leto 2014, ki so povezana z nadzorom
odhodkov in pobiranjem davkov, ki ni izpolnilo pričakovanj. Poleg tega za
leto 2015 in poznejše obdobje ukrepi, na katerih temelji predlagana fiskalna
usmeritev, še niso opredeljeni. V skladu z napovedjo Komisije Romunija kljub
manjšemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2014 izpolnjuje zahteve iz Pakta
za stabilnost in rast iz leta 2014, pri čemer se upošteva začasno
odstopanje, ki je dovoljeno za skupno financirane projekte. Za leto 2015
obstaja tveganje velikega odstopanja od zahtevanih strukturnih prilagoditev, ob
upoštevanju nujne kompenzacije za začasno odstopanje, ki je dovoljeno za
skupno financirane projekte. Poleg tega bo Romunija v letu 2015 v skladu z
napovedmi odstopala od referenčne vrednosti za odhodke. Na podlagi ocene
programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97
Svet meni, da program predstavlja tveganje znatnega odstopanja od zahtev iz
preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2015.
(10)
Davčne goljufije in izogibanje davkom na področju
DDV, vključno s čezmejnimi ureditvami, trošarinami, prispevki za
socialno varnost in obdavčitvami dohodkov še vedno predstavljajo velik
izziv. Viden napredek v boji proti neprijavljenemu delu je omejen,
učinkovitost strategije izpolnjevanja davčnih obveznosti pa ovirata
pomanjkanje realističnih in zavezujočih izvedbenih ukrepov ter
premajhen poudarek na preprečevanju. Reforma davčne uprave z namenom
povečanja njene učinkovitosti poteka; čezmejno upravno
sodelovanje, zlasti na področju DDV, pa je še vedno šibko. Davčni
primež za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki je še vedno znaten, posledica
tega pa so neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni. Dosežen
je bil določen napredek na področju okoljskih davkov, in sicer je bil
izboljšan sistem obdavčitve vozil, trošarine na gorivo pa so se
povečale in so zdaj samodejno valorizirane. Romunija se sooča s
tveganji za dolgoročno vzdržnost, predvsem zaradi odhodkov, ki so povezani
s staranjem prebivalstva. Obstaja zaskrbljenost, kar zadeva vzdržnost in
ustreznost pokojninskega sistema, in sicer zaradi nizkega razmerja med
zaposlenimi, ki plačujejo prispevke, in upokojenci. Romunija je sprejela
ukrepe za izenačitev upokojitvene starosti za ženske in moške po letu 2035.
(11)
Neučinkovita poraba virov in slabo upravljanje
povečujejo tveganje glede fiskalne vzdržnosti v zdravstvu. Razširjena
neformalna plačila v javnem zdravstvu nadalje predstavljajo prepreko za
dostopnost, učinkovitost in kakovost sistema. Reforme za izboljšanje
učinkovitosti sektorja zdravstvenega varstva in njegove finančne
vzdržnosti so se začele izvajati, potrebna pa so stalna prizadevanja.
Nekateri ukrepi so v zaostanku, njihovo izvajanje pa ovira pomanjkanje virov in
nizka zmogljivost služb. Z zmanjšanjem čezmerne uporabe bolnišnične
oskrbe in okrepitvijo osnovne zdravstvene oskrbe ter sistemov napotitve bi bilo
mogoče povečati stroškovno učinkovitost. Začele so se
nadaljnje reforme sistema zdravstvenega varstva, katerih cilj je izboljšanje
zdravja prebivalstva, tako da se med drugim spodbuja pravičen dostop do
kakovostnih zdravstvenih storitev.
(12)
Visoka stopnja neaktivnosti, nezadostna izraba
potenciala delovne sile in potreba po povečanju kakovosti in
produktivnosti delovne sile še vedno predstavljajo ključne izzive za trg
dela v Romuniji. Kakovost storitev iskanja zaposlitve in prekvalifikacije je še
vedno nizka kljub nekaterim manjšim ukrepom. Omejeni viri javnih zavodov za
zaposlovanje in pomanjkanje merjenja njihove uspešnosti ovirajo učinkovito
opravljanje storitev, ki bi bile prilagojene posameznemu iskalcu zaposlitve,
storitev za delodajalce in združevanje aktivnih in pasivnih politik trga dela.
Romunija ima visok delež mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali
usposabljajo, v letu 2013 je ta delež znašal 17,3 %, ki pa se še vedno
povečuje. Izvajanje nacionalne strategije aktivnega staranja za
povečanje stopnje zaposlenosti pri starejših delavcih je bilo odloženo,
začelo pa naj bi se do konca leta 2014.
(13)
Na voljo ni preglednih smernic za določanje
minimalne plače, oblikovanih v sodelovanju s socialnimi partnerji,
namenjenih spodbujanju zaposlovanja in konkurenčnosti ter varovanju
vzdržnosti prihodkov od dela.
(14)
Reforma izobraževanja iz leta 2011, ki določa
dolgoročni program za izboljšanje kakovosti izobraževanja na vseh ravneh,
se še ne izvaja v celoti zaradi nezadostnih finančnih in človeških
virov. Po znatnem zmanjšanju obsega poklicnega izobraževanja in usposabljanja v
zadnjih dvajsetih letih, se je v zadnjih nekaj letih začelo izvajati
več reform in pilotnih projektov, vendar pa so dostopnost poklicnega
izobraževanja in usposabljanja, pomen obojega za trg dela ter sodelovanje
podjetij pri učenju na delovnem mestu in vajeništvu še vedno na nizki
ravni. Kvalifikacije diplomantov s terciarno izobrazbo še vedno močno
odstopajo od povpraševanja na trgu dela, povezava med podjetji in akademskim
svetom pa je še vedno šibka, kakor kaže visoka stopnja brezposelnosti, mnogi
univerzitetni diplomanti pa so zaposleni v poklicih, ki ne ustrezajo njihovemu
usposabljanju, ali na delovnih mestih, za katera se zahteva nižja stopnja
kvalifikacij. Stopnja sodelovanja pri dejavnostih vseživljenjskega učenja
je glede na EU med najnižjimi. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja je še
naprej ena najvišjih v EU in je dandanes višja kot v obdobju pred letom 2010,
prizadeti pa so predvsem Romi. Zaposlovanje žensk ovira majhno število cenovno
dostopnih kakovostnih zmogljivosti za varstvo otrok in omejen dostop do teh
zmogljivosti, zlasti za otroke v starosti od 0 do 3 let.
(15)
Zmanjševanje revščine je še vedno velik izziv.
Kljub relativno stabilnim razmeram na področju zaposlovanja, bruto dohodki
gospodinjstev upadajo, dohodkovna neenakost pa narašča. Zlasti so ranljive
družine z otroki. Napredek v zvezi s pospešitvijo prehoda iz institucionalne k
alternativni oskrbi otrok brez starševske oskrbe je bil zgolj omejenega obsega.
Še vedno veliko število invalidnih oseb biva v velikih nastanitvenih
institucijah, storitve znotraj skupnosti, ki so namenjene invalidom, pa še niso
dovolj razvite. Nizka izkoriščenost, pokritje in ustreznost socialnih
prejemkov ostajajo izziv za učinkovitost sistema socialnih prejemkov pri
zmanjšanju revščine. Za leto 2015 načrtovana uvedba minimalnega
dohodka, ki bi vključeval tri obstoječe vrste socialnih prejemkov
(zajamčen minimalni dohodek, družinski dodatek in dodatek za ogrevanje),
je bila odložena. Izvajanje nacionalne strategije o vključevanju Romov se
je začelo 2012, vendar za izvajanje ključnih akcijskih načrtov
ni bilo dodeljenih dovolj finančnih sredstev, zato so rezultati skromni.
Revizija strategije in izvajanje revidiranih akcijskih načrtov pa sta bila
odložena.
(16)
Ključen izziv za Romunijo je še naprej šibka
zmogljivost javne uprave, da bi razvila in izvedla politike, to pa ovira
celovit razvoj države, poslovnega okolja in zmogljivosti za javne naložbe,
hkrati pa onemogoča zagotavljanje dovolj kakovostnih javnih storitev.
Strukturni vzroki, ki so privedli do nizke upravne zmogljivosti, so bili
analizirani leta 2013. Trenutno se na podlagi te analize pripravlja strategija
o krepitvi javne uprave za obdobje 2014–2020, ki bo po pričakovanjih
dokončana do sredine leta 2014.
(17)
Kljub velikemu napredku je stopnja črpanja
sredstev EU med najnižjimi v primerjavi s preostalimi članicami EU. V
primeru trajnih šibkosti upravljavskih in kontrolnih sistemov ter praks javnega
naročanja se lahko negativen vpliv izrazi pri pripravi in izvajanju
naslednje generacije programov. Na zakonodajo o javnih naročilih negativno
vplivata nestabilnost in pomanjkanje koherence. Institucionalna ureditev z
mnogimi akterji in odgovornostmi, ki se pogosto prekrivajo, nima na voljo
instrumentov, da bi se lahko soočila s pomanjkljivostmi in javnim organom
naročnikom zagotovila ustrezne smernice. Korupcija in navzkrižje interesov
so še naprej zaskrbljujoči, kar zadeva javne organe naročnike. Sistem
predhodnih pregledov za navzkrižje interesov pri postopkih oddaje javnih
naročil bo po pričakovanjih postal operativen do konca leta 2014.
(18)
Slaba kakovost predpisov ter pomanjkanje preglednosti
in predvidljivosti regulativnega okvira ovirata podjetja in državljane.
Postopki za priključitev na električno omrežje, pridobitev gradbenih
dovoljenj in plačevanje davkov so še vedno zapleteni. Nejasnosti v zvezi s
pravicami do lastništva zemljišč predstavljajo nadaljnji izziv za romunsko
poslovno okolje, saj je trenutno manj kot 50 % pravic v zvezi z
nepremičninami registriranih v sistemu zemljiške knjige, samo približno 15 %
vpisov o nepremičninah pa je bilo preverjenih in registriranih digitalno.
Romunija je nekoliko napredovala na področju izboljšanja kakovosti,
neodvisnosti in učinkovitosti pravosodnega sistema ter boja proti
korupciji, še vedno pa ta področja vzbujajo zaskrbljenost pri podjetjih,
ki želijo imeti na razpolago učinkovita pravna sredstva. Odpor do ukrepov
v zvezi z integriteto in bojem proti korupciji na politični in upravni
ravni je še vedno močan.
(19)
Regulacija cen na trgu električne energije za
industrijske odjemalce se je zaključila leta 2013, postopna ukinitev
regulacije cen plina in električne energije pa poteka. Učinkovitost
in preglednost upravljanja podjetij v državni lasti v teh sektorjih
predstavljata velik izziv. Deregulacija cen energije bo po pričakovanjih
privedla do pobud za večjo učinkovitost porabe energije, čeprav
so potrebni konkretni ukrepi in je treba nameniti precej virov, da bi se
energetska učinkovitost dodatno povečala v stanovanjskem sektorju,
sektorju daljinskega ogrevanja, industrijskem sektorju in sektorju mestnega
prometa. Povezovanje romunskih trgov električne energije in plina s trgi
EU še vedno ni popolno, na področju čezmejnih plinskih omrežij, ki bi
prispevala h krepitvi diverzifikacije virov pa še vedno obstajajo bistvene
prepreke.
(20)
Slabo razvita osnovna prometna
infrastruktura še vedno predstavlja ozko grlo za rast v Romuniji. Visoka rast
voznega parka in nizka kakovost cestne infrastrukture ovirata podjetja in
gospodarstvo. Zaradi slabega vzdrževanja železniškega omrežja sta prizadeti
varnost in zanesljivost. Tovorni promet po celinskih vodnih poteh, zlasti po
Donavi, še zdaleč ni dosegel svojega potenciala. Neučinkovitost in
nepregledno upravljanje podjetij v državni lasti v prometnem sektorju ovirata
razvoj omrežnih infrastruktur.
(21)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
obsežno analizo romunske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni
program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti
splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v
nadaljevanju.
(22)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
romunski konvergenčni program, njegovo mnenje[6] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 2 v nadaljevanju.
PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2014–2015
ukrepa tako, da:
1.           Izvede
program finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada, tako da
v celoti upošteva politično pogojevanje iz memoranduma o soglasju z dne 6.
novembra 2013 in njegovih poznejših dopolnil, ki dopolnjuje priporočila za
posamezne države in tem priporočilom zagotavlja podporo.
2.           Izvede proračunsko
strategijo za leto 2014, bistveno okrepi proračunska prizadevanja za
zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja v letu 2015 v skladu z
zavezami iz aranžmaja za plačilne bilance in kot je navedeno v
konvergenčnem programu 2014, zlasti prek določitve temeljnih ukrepov,
ter srednjeročni cilj uresničuje tudi v prihodnje. Izboljša pobiranje
davkov, tako da še naprej izvaja celovito strategijo izpolnjevanja davčnih
obveznosti, hkrati pa okrepi prizadevanja za zmanjševanje goljufij na
področju DDV. Se bori proti neprijavljenemu delu. Zmanjša davčno
obremenitev za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki na proračunsko
nevtralen način. Dokonča pokojninsko reformo, ki se je začela
leta 2010 z izenačitvijo upokojitvene starosti za moške in ženske.
3.           Okrepi reforme v zdravstvu,
da se povečajo njegova učinkovitost, kakovost in dostopnost, tudi za
prikrajšane osebe ter oddaljene in izolirane skupnosti. Poveča
prizadevanja za zmanjševanje neformalnih plačil, vključno z
ustreznimi upravljavskimi in kontrolnimi sistemi.
4.           Okrepi ukrepe aktivne politike
zaposlovanja in zmogljivost nacionalnega zavoda za zaposlovanje. Posebno
pozornost nameni aktivaciji neregistriranih mladih. Okrepi ukrepe za
spodbujanje zaposljivosti starejših delavcev. V posvetovanju s socialnimi
partnerji oblikuje jasne smernice za pregledno določanje minimalne
plače ob upoštevanju pogojev v gospodarstvu in na trgu dela.
5.           Poveča dostop do
poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vajeništev, terciarne izobrazbe in
vseživljenjskega učenja in njihovo kakovost ter vse našteto prilagodi
potrebam trga dela. Zagotovi boljši dostop do vzgoje in izobraževanja v
zgodnjem otroštvu.
6.           Za zmanjšanje revščine poveča
uspešnost in učinkovitost socialnih transferjev, zlasti za otroke, ter
nadaljuje z reformo socialne pomoči, hkrati pa okrepi povezanost te
reforme z aktivacijskimi ukrepi. Prek partnerskega pristopa in
učinkovitega mehanizma za spremljanje pospeši prizadevanja za izvajanje
predvidenih ukrepov za spodbujanje integracije Romov na trg dela, okrepitev
obiskovanja šole in zmanjšanje zgodnje opustitve šolanja.
7.           Pospeši prizadevanja za
krepitev zmogljivosti javne uprave, zlasti z izboljšanjem učinkovitosti,
upravljanjem človeških virov, orodji za odločanje in sodelovanjem
znotraj posameznih ravni države in med njimi ter z večjo preglednostjo,
integriteto in odgovornostjo. Pospeši črpanje sredstev EU, okrepi
upravljavske in kontrolne sisteme ter izboljša zmogljivost za strateško
načrtovanje, vključno z večletnim proračunskim elementom.
Obravnava trajne pomanjkljivosti pri javnem naročanju. Še naprej
izboljšuje kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema, krepi boj proti
korupciji na vseh ravneh ter zagotavlja učinkovito izvrševanje sodnih
odločb.
8.           Spodbuja konkurenčnost
in učinkovitost v energetskem in prometnem sektorju. Pospeši reformo
upravljanja državnih podjetij v energetskem in prometnem sektorju ter
povečuje njihovo učinkovitost. Izboljša in poenostavi politike o
energetski učinkovitosti. Izboljša čezmejno povezovanje energetskih
omrežij in kot prednostno nalogo omogoči dvosmerni pretok po medsebojno
povezanih plinskih omrežjih.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 424 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije Svetu o pismu, ki se podpiše in pošlje predsedstvu Andske skupnosti, za začetek „izmenjave pisem o spremembi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Andsko skupnostjo, podpisanega leta 2003“

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

52007PC0353

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 26.6.2007COM(2007)353 konč.PRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pismu, ki se podpiše in pošlje predsedstvu Andske skupnosti, za začetek „izmenjave pisem o spremembi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Andsko skupnostjo, podpisanega leta 2003“1. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. Dne 15. decembra 2003 je bil v Rimu podpisan „Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Andsko skupnostjo in njenimi državami članicami (Bolivija, Kolumbija, Ekvador, Peru in Venezuela) na drugi strani“. Ta sporazum še ni začel veljati, ker ga nekatere države niso ratificirale.2. Venezuela, država članica Andske skupnosti, je aprila 2006 ob podpisu zgoraj navedenega sporazuma izjavila, da namerava izstopiti iz andskega regionalnega bloka. To informacijo je uradno potrdilo predsedstvo Andske skupnosti (s pismom ministra za zunanje zadeve Bolivije z dne 20. novembra 2006), nato pa sama Venezuela (s pismom ministra za zunanje zadeve Venezuele z dne 18. decembra 2006), ki je ob isti priložnosti potrdila odstop od podpisa zgoraj navedenega sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju iz leta 2003.3. Na podlagi teh dokumentov sta pravni službi Komisije in Sveta Evropske unije sklenili, da Venezuela ni več podpisnica tega sporazuma in da je treba Sporazum z izmenjavo pisem uradno spremeniti. Na srečanju delovne skupine za Latinsko Ameriko (AMLAT) dne 20. februarja 2007 je predsedstvo Sveta Komisijo pozvalo, naj mu predloži predlog za tako spremembo.2. PRIPOROČILONa podlagi zgoraj navedenega Komisija priporoča Svetu, naj podpiše priloženi osnutek pisma in ga pošlje predsedstvu Andske skupnosti, da se začne „izmenjava pisem med Evropsko skupnostjo in Andsko skupnostjo za dogovor o črtanju sklicevanj na Venezuelo v besedilu Sporazuma“.PRILOGAOSNUTEK PISMAZA ZAČETEK IZMENJAVE PISEM MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ANDSKO SKUPNOSTJOV ZVEZI Z IZSTOPOM VENEZUELE IZ ANDSKE SKUPNOSTI TER ODSTOPOM OD SPORAZUMA O POLITIČNEM DIALOGU IN SODELOVANJU PODPISANEGA LETA 2003(Pismo, naslovljeno na predsedstvo Andske skupnosti)Spoštovani gospod predsednik,Evropska skupnost se zahvaljuje predsedstvu Andske skupnosti za pismo z dne 20. novembra 2006 (številka GM-419/2006-15949) v zvezi z izstopom Venezuele iz Andske skupnosti. Obveščamo vas tudi, da smo prejeli obvestilo ministrstva za zunanje zadeve Venezuele z dne 18. decembra 2006 (številka obvestila 1652), v katerem je bil prav tako potrjen odstop zadevne države od Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Andsko skupnostjo, podpisanega 15. decembra 2003 v Rimu.Na podlagi teh dokumentov in pravnih instrumentov, na katere se sklicujejo (zlasti „Proceso 145-AI-2005“ Sodišča Andske skupnosti), Evropska skupnost meni, da Venezuela ni več podpisnica tega sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju, podpisanega leta 2003.Evropska skupnost zato predlaga, da se sklicevanja na Venezuelo v tem sporazumu črtajo. Zato je treba spremeniti:na strani 1 se naslov dokumenta:„SPORAZUM O POLITIČNEM DIALOGU IN SODELOVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ANDSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI (BOLIVIJA, KOLUMBIJA, EKVADOR, PERU IN VENEZUELA) NA DRUGI STRANI“spremeni:„SPORAZUM O POLITIČNEM DIALOGU IN SODELOVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ANDSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI (BOLIVIJA, KOLUMBIJA, EKVADOR IN PERU) NA DRUGI STRANI“.Na strani 4 se črta navedba „BOLIVARSKA REPUBLIKA VENEZUELA“ .Na strani 65 se člen 59:„Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti velja pod pogoji, predvidenimi z navedeno pogodbo, ter na drugi strani za ozemlja Andske skupnosti in njenih držav članic (Bolivija, Kolumbija, Ekvador, Peru in Venezuela).“spremeni:„Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti velja pod pogoji, predvidenimi z navedeno pogodbo, ter na drugi strani za ozemlja Andske skupnosti in njenih držav članic (Bolivija, Kolumbija, Ekvador in Peru).“Vljudno vas prosim, da potrdite, da se Andska skupnost strinja z zgoraj navedenim. Če se Andska skupnost strinja s spremembami, Evropska skupnost predlaga, da se te spremembe potrdijo z izmenjavo pisem.S spoštovanjem,Podpis:Predsedstvo Sveta Evropske unije


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Irelandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Ireland, 2011-2014

text:
         EVROPSKA KOMISIJA

                                            Bruselj, 7.6.2011
                                            SEC(2011) 809 konč.

                              Priporočilo

                       PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2011

                           ter mnenje Sveta

     o dopolnitvi programa stabilnosti Irske za obdobje 2011–2014

                        {SEC(2011) 716 konč.}

SL                                                                  SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                          PRIPOROČILO SVETA

                  v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2011

                                               ter mnenje Sveta

                   o dopolnitvi programa stabilnosti Irske za obdobje 2011–2014

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik ter zlasti člena 5(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek nove
            strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
            usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih
            je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in
            konkurenčnost.

     (2)    Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav
            članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
            zaposlovanja držav članic1, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice
            so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice v svojih nacionalnih ekonomskih
            in zaposlovalnih politikah.

     (3)    Svet Evropske unije je 7. decembra 2010 sprejel Izvedbeni sklep 2011/77/EU o
            finančni pomoči Unije Irski za obdobje treh let v skladu z določbami Pogodbe in
            Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega

     1
            Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

SL                                                      2                                             SL
 ---pagebreak---             mehanizma za finančno stabilizacijo. Priloženi memorandum o soglasju, ki je bil
            podpisan 16. decembra 2010, ter njegova prva posodobitev določata ekonomsko-
            politične pogoje, na podlagi katerih se odobri finančna pomoč. Izvedbeni sklep Sveta
            je bil spremenjen 16. maja 2011. Prva posodobitev memoranduma o soglasju je bila
            podpisana 18. maja 2011.

     (4)    Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek
            novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra
            predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

     (5)    Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in
            strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na
            podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
            prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne vzdržnosti,
            zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje
            rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne
            ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti ali konvergenčne programe in
            nacionalne reformne programe.

     (6)    Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v
            paktu za euro plus, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v
            njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne
            programe.

     (7)    Irska je 29. aprila 2011 predložila dopolnitev za leto 2011 k programu stabilnosti za
            obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila
            ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

     (8)    Kriza je povzročila večji popravek velikih neravnovesij, ki so nastala v predhodnih
            letih gospodarskega razcveta. Med letoma 2007 in 2010 se je realni BDP zmanjšal za
            12 %, zaposlenost pa za skoraj 13 %, medtem ko je brezposelnost narasla s 4,6 % v
            letu 2007 na 13,7 % v letu 2010. Zaradi krize so se izrazito poslabšale tudi javne
            finance, delež javnofinančnega primanjkljaja pa se je v letih 2008 in 2009 povzpel na
            dvomestne vrednosti. V letu 2010 je javnofinančni primanjkljaj dosegel 32,4 % BDP,
            tudi ob upoštevanju podpornih ukrepov za finančni sektor v višini 20,5 % BDP. Delež
            dolga v razmerju do BDP se je povečal s 25 % v letu 2007 na 96 % v letu 2010.

     (9)    Izvajanje programa finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada na
            splošno poteka v skladu z načrti. Dogovorjeni fiskalni ukrepi so bili izvedeni, fiskalni
            cilj za leto 2010 je bil dosežen, prav tako pa so s cilji programa skladni tudi fiskalni
            rezultati prvega četrtletja leta 2011. Javnofinančni primanjkljaj za leto 2011 naj bi po
            napovedih ostal pod zgornjo mejo iz programa, čeprav je bila napoved nominalnega
            BDP za leto 2011 popravljena navzdol. Znaten napredek je bil dosežen pri
            preoblikovanju bančnega sistema, sprejeti pa so bili tudi ukrepi za izpolnitev ciljev
            strukturnih reform.

     (10)   Na podlagi ocene dopolnitve programa za stabilnost v skladu z Uredbo Sveta (ES)
            št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
            proračunske projekcije v programu, na splošno realističen. Srednjeročna proračunska
            strategija programa je vzpostaviti nominalni javnofinančni primanjkljaj pod referenčno
            vrednostjo 3 % BDP do roka iz priporočila Sveta z dne 3. decembra 2010. V programu

SL                                                 3                                                   SL
 ---pagebreak---             so zastavljeni cilji primanjkljaja v višini 10,0 % BDP v letu 2011, 8,6 % v letu 2012,
            7,2 % v letu 2013, 4,7 % v letu 2014 in 2,8 % ob koncu programskega obdobja leta
            2015. Ta potek podpirajo ukrepi za konsolidacijo, ki znašajo 3,75 % BDP in bodo
            izvršeni s proračunom za leto 2011, širši ukrepi za konsolidacijo, ki znašajo 5,75 %
            BDP in so predvideni v obdobju 2012–2014, ter nadaljnji nedoločeni ukrepi za
            konsolidacijo, ki znašajo več kot 1 % BDP v letu 2015. V programu za stabilnost je
            ponovljen srednjeročni cilj za proračunski položaj v višini –0,5 % BDP, ki se ne
            doseže v programskem obdobju. Zdi se, da je Irska izpostavljena visokemu tveganju,
            kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Doseganje zadostnih primarnih
            presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnja reforma irskega sistema socialnega
            varstva sta potrebna za povečanje vzdržnosti njenih javnih financ.

     (11)   Irska je v okviru pakta za euro plus sprejela več zavez, ki jih je predložila
            3. maja 20112. Med njimi so konkretni ukrepi za spodbujanje konkurenčnosti,
            vključno s prenovitvijo mehanizma določanja plač, odpiranjem nekaterih strokovnih
            storitev konkurenci, okrepitev raziskav in inovacij, utrditev finančne stabilnosti, zlasti
            mehanizmov za reševanje kriz, ter povečanje vzdržnosti javnih financ z oblikovanjem
            srednjeročnega proračunskega okvira, pokojninsko reformo in zvišanjem upokojitvene
            starosti.

     (12)   Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program ter zaveze
            pakta za euro plus3. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje
            Evropske unije in v prihodnje nacionalne odločitve vključiti EU, Komisija v oceni ni
            upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko
            na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob tem
            poudarja, da je za skladnost s Sklepom Sveta 2011/77/EU nujno treba izvesti
            načrtovane ukrepe.

     (13)   Glede na to oceno in ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU
            z dne 7. decembra 2010 je Svet proučil dopolnitev za leto 2011 k programu stabilnosti
            Irske in svoje mnenje4. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca
            2011 je Svet proučil nacionalni reformni program Irske –

     PRIPOROČA, naj Irska:
     izvede ukrepe, kakor so določeni v Izvedbenem sklepu 2011/77/EU o finančni pomoči Unije
     Irski, kakor je bil spremenjen s Sklepom z dne 16. maja 2011, in nadalje podrobno določeni v
     memorandumu o soglasju z dne 16. decembra 2010 ter njegovi dopolnitvi z dne
     18. maja 2011.
     V Bruslju,

                                                      Za Svet
                                                      Predsednik

     2
            Več podrobnosti o zavezah na podlagi pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 716.
     3
            SEC(2011) 716.
     4
            Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       4                                               SL