Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0146

Priporočilo za mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Slovaške, 2004-2007  /* SEK/2005/0146 končno */

	Bruselj, 2.2.2005SEK(2005) 146 končnoPriporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Slovaške, 2004-2007(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 navedene uredbe mora Svet preučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko preuči program, mora Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podati mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih konvergenčnih programov, katere lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo v enotni valuti, vendar morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno z merilom glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem evra. Glede na javnofinančni primanjkljaj v višini 3,6% BDP, zabeležen v letu 2003, je Svet sklenil, da je bil primanjkljaj Slovaške na dan 5. julija 2004 previsok, in priporočil, naj se prekomerni primanjkljaj popravi najpozneje do leta 2007 v skladu s konvergenčnim programom maja 2004. Priporočeno je bilo zlasti, naj Slovaška prizadevno izvaja ukrepe, predvidene v navedenem programu, in pospeši fiskalno prilagajanje, če izvajanje strukturnih reform povzroči višjo rast od pričakovane. V Sporočilu z dne 22. decembra 2004 je Komisija zaključila, da je slovaška vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje priporočene stopnje primanjkljaja za leto 2005.Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, njihovo prvo posodobitev pa proti koncu leta 2004. Prvi konvergenčni program Slovaške, ki obravnava obdobje 2004-2007, je bil predložen 14. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Slovaška je predložila posodobitev konvergenčnega programa 30. novembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve, ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Ta analiza daje naslednje ocene:-  Slovaška je predložila posodobitev konvergenčnega programa 30. novembra 2004. Posodobitev obsega obdobje od 2004 do 2007, pri čemer dodatno navaja okvirna predvidevanja do leta 2010. Dokument je sprejela vlada. Dokument je skladen s proračunom za leto 2005, ki ga je parlament sprejel dne 9. decembra 2004, in z večletnim okvirnim državnim proračunom 2005-2007, ki ga je parlament upošteval. Program je zelo dobro pripravljen in ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“[4].-  Posodobitev predvideva, da bo realni BDP naraščal povprečno po stopnji 5 % v obdobju od 2004 do 2007, s pričakovano upočasnitvijo na 4½ % v letu 2005 (zaradi upadanja zunanjih prispevkov) in pospešitvijo na skoraj 5½ % v letu 2007 (ko se bodo zunanji prispevki po pričakovanjih ponovno povečali). Predvideno je, da bo brezposelnost le postopoma padala z okoli 18½ % v letu 2004 (glede na raziskavo delovne sile) na 16½ % v letu 2007. Ta gibanja so pričakovana, potrdila pa jih je tudi Komisija v jesenski napovedi leta 2004, ki je zajela obdobje do leta 2006. Hiter padec inflacije na okoli 2½ % v letu 2007 je mogoče pričakovati le, če bodo popolnoma omejeni sekundarni učinki visoke izmerjene inflacije v letu 2004. Posodobitev predvideva, da bo bilanca tekočega računa postala pozitivna leta 2007 (po začasnem poslabšanju, ko bo primanjkljaj znašal skoraj 3 % BDP v letu 2005). Predvidene bilance tekočega računa in načrtovani fiskalni primanjkljaji pomenijo pozitivne zasebne neto prihranke v celotnem obdobju, zajetem v posodobitev.-  Slovaška se je nedavno preusmerila z implicitnih na eksplicitne priporočene stopnje inflacije, vendar je ohranila uravnavano drsenje deviznega tečaja. Posodobitev potrjuje namero organov oblasti, da se Slovaška leta 2009 pridruži območju evra in poudarja, da bo Slovaška verjetno vstopila v ERM2 najpozneje v prvi polovici leta 2006. Leta 2004 je merjena inflacija 7,5 % ponovno kazala zlasti na vpliv prilagoditev reguliranih cen in posrednih davkov. Razpon dolgoročnih obrestnih mer v primerjavi z območjem evra se je gibal okoli 100 baznih točk ali manj. Po nekaj mesecih stabilizacije zaradi znižanja obrestnih mer je začel devizni tečaj spet rasti. Skupaj je krona v letu 2004 pridobila skoraj 6 %.-  Cilj posodobitve je zmanjšati primanjkljaj na referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2007, v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Zmanjšanje merjenega in primarnega javnofinančnega primanjkljaja je osredotočeno na konec obdobja: oba naj bi ostala čim bolj stalna na okoli 3,8 % oziroma 1,5 % BDP do leta 2006, njuna načrtovana skupna prilagoditev za 0,8 odstotne točke pa je preložena na leto 2007. Večji del zmanjšanja primanjkljaja poteka v zadnjih dveh letih, tudi brez upoštevanja učinka uvedbe naložbenega pokojninskega stebra na začetku leta 2005 (ocenjenega na 0,4 % BDP v letu 2005 in okoli 1 % BDP v letih 2006 in 2007). V primerjavi s programom maja 2004, v katerem je prilagoditev temeljila na izdatkih, posodobitev načrtuje popravek primanjkljaja z omejevanjem izdatkov in povečanjem prihodkov. Kljub ugodnejšemu makroekonomskemu scenariju posodobitev na splošno potrjuje načrtovano smer prilagoditev iz prejšnjega programa in je zato videti manj ambiciozna. Ne glede na znatne dosežke pretekle konsolidacije in vpliv pokojninske reforme, postaja pospeševanje zmanjševanja primanjkljaja (zlasti v letu 2005) še bolj pomembno vprašanje. Slovaški bi pomagalo pri izvajanju strategije za sprejem evra, izboljšalo fiskalno verodostojnost v smislu ERM2, spodbujalo anticikličnost, lahko pa bi pomagalo tudi pri naraščajočih pritiskih apreciacije. To bi tudi utrlo pot za doseganje strukturnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku in pomagalo doseči dovolj varnostne rezerve, ki bi preprečila prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP, ki je določena v Pogodbi kot merilo za primanjkljaj ob običajnih makroekonomskih nihanjih.-  Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena v celotnem programskem obdobju. Na podlagi danih makroekonomskih predpostavk je videti, da bi lahko obstajalo pozitivno tveganje na strani prihodkov v celotnem obravnavanem obdobju. Negotovosti v zvezi z vplivom pokojninske reforme so uravnotežene. Poraba sredstev EU (in participacij) bo verjetno nižja od porabe, predvidene v proračunu za 2004 do 2006, ker se absorpcijska zmogljivost še razvija. Vendar pa bi lahko v letu 2007 presegla v proračunu predvideni znesek, če bi izvajanje preložene porabe dovolj napredovalo. Nenazadnje pa so parlamentarne volitve, ki so v načrtu za leto 2006, vir negotovosti, zlasti v smislu obsega, v katerem se bo izvajalo nadaljnje omejevanje izdatkov v letu 2007. Slednje bi lahko bilo manjše od trenutno načrtovanega ali pa bi načrte preseglo. Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja na 3 % BDP v letu 2007, ki je zadnje leto v programu, varnostna rezerva pa ni predvidena.-  Program predvideva povečanje zadolženosti v razmerju do BDP v letih med 2004 in 2007 za 2½ odstotne točke na 45½ %. Dinamika zadolženosti v razmerju do BDP kaže na intenzivnejše zmanjševanje primanjkljaja proti koncu obdobja; nanjo veliko manj kakor v preteklosti vplivajo usklajevanja primanjkljaja in javnega dolga ter izredni dejavniki, čeprav bodo predvidena obračunska odstopanja in prihodki od privatizacije ostali pomemben dejavnik do leta 2006.-  Posodobitev je osredotočena na zadnje strukturne reforme, ki izboljšujejo kakovost javnih financ in bodo verjetno pospešile rast, podobno kakor predhodne daljnosežne reforme (vključno z večjimi davčnimi reformami), ki so že potekale leta 2004. Najnovejše reforme so pravzaprav sestavljene iz druge skupine reform sistema zdravstvenega varstva in uvedbe naložbenega pokojninskega stebra, ki veljata od začetka leta 2005.-  Na Slovaškem obstajajo določena tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ. Ta tveganja so v veliki meri posledica predvidenih proračunskih stroškov starajočega se prebivalstva. Tudi če predpostavimo, da bo načrtovano zmanjšanje primanjkljaja v srednjeročnem obdobju doseženo, dolgoročna vzdržnost ni popolnoma zagotovljena, čeprav že uveljavljeni ali načrtovani ukrepi v okviru strukturne reforme, zlasti reforma pokojninskega in zdravstvenega sistema, dolgoročno prispevajo k doseganju vzdržnosti. Njihova popolna izvedba je poleg doseganja načrtovane proračunske konsolidacije v programskem obdobju eden od ključnih pogojev.-  Na splošno so gospodarske politike, opisane v posodobitvi, skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Slovaška je zlasti na dobri poti, da popravi svoj prekomerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet.-  Glede na zgoraj navedeno presojo in v skladu s priporočili, ki jih je podal Svet na podlagi člena 104(7), bi bilo primerno, da bi Slovaška (i) izkoristila vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno s pomočjo uporabe prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani izdatkov, zlasti v letu 2005; (ii) določila, da so srednjeročne zgornje meje izdatkov bolj zavezujoče; (iii) pozorno pazila, da sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu.Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Slovaške in ga pošilja Svetu.Priporočilo zaMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Slovaške, 2004-2007SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLENJE MNENJE:Dne [17. februarja 2005] je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Slovaške, ki obravnava obdobje od 2004 do 2007. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, predvideva 5-odstotno povprečno realno stopnjo rasti BDP, s pričakovano upočasnitvijo na 4½ % v letu 2005 (zaradi upadanja zunanjih prispevkov) in pospešitvijo na skoraj 5½ % v letu 2007 (ko se bodo zunanji prispevki po pričakovanjih ponovno povečali). Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij kaže na uresničljivo predvideno rast. Predvidevanja programa na področju inflacije so videti razmeroma nizka in so utemeljena le, če bodo popolnoma omejeni sekundarni učinki visoke izmerjene inflacije v letu 2004.Dne 5. julija 2007 je Svet sklenil, da je primanjkljaj Slovaške previsok in priporočil, naj ga zmanjša do leta 2007. Cilj programa je zmanjšati primanjkljaj na referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2007, v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Zmanjšanje merjenega in primarnega javnofinančnega primanjkljaja je osredotočeno na konec obdobja: oba naj bi ostala čim bolj stalna na okoli 3,8 % oziroma 1,5 % BDP do leta 2006, njuna načrtovana skupna prilagoditev za 0,8 odstotne točke pa je preložena na leto 2007. Večji del zmanjševanja primanjkljaja poteka v zadnjih dveh letih, tudi brez upoštevanja učinka uvedbe naložbenega pokojninskega stebra leta 2005. V primerjavi s programom maja 2004, v katerem je prilagoditev temeljila na izdatkih, je v posodobitvi načrtovan popravek primanjkljaja z omejevanjem izdatkov in povečanjem prihodkov. Kljub ugodnejšemu makroekonomskemu scenariju posodobitev na splošno potrjuje načrtovano smer prilagoditev iz prejšnjega programa in je zato videti manj ambiciozna. Ne glede na velike dosežke na področju konsolidacije v preteklosti in na učinek pokojninske reforme, bi pospešitev zmanjševanja primanjkljaja, zlasti v letu 2005, pomagala Slovaški pri izvajanju strategije za sprejem evra, izboljšala fiskalno verodostojnost v okviru ERM2, spodbudila anticikličnost, lahko pa bi pomagala tudi pri naraščajočih pritiskih apreciacije. To bi tudi utrlo pot za doseganje strukturnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku in pomagalo doseči dovolj varnostne rezerve, ki bi preprečila prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP, ki je določena v Pogodbi kot merilo za primanjkljaj ob običajnih makroekonomskih nihanjih.Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena v celotnem programskem obdobju. Na podlagi danih makroekonomskih predpostavk je videti, da bi lahko obstajalo pozitivno tveganje na strani prihodkov v celotnem obravnavanem obdobju. Negotovosti v zvezi z vplivom pokojninske reforme so uravnotežene. Poraba sredstev EU (in participacij) bo verjetno nižja od porabe, predvidene v proračunu za 2004 do 2006, ker se absorpcijska zmogljivost še razvija. Vendar pa bi lahko v letu 2007 presegla v proračunu predviden znesek, če bi izvajanje preložene porabe dovolj napredovalo. Nenazadnje pa so parlamentarne volitve, ki so v načrtu za leto 2006, vir negotovosti, zlasti v smislu obsega, v katerem se bo izvajalo nadaljnje omejevanje izdatkov v letu 2007. Slednje bi lahko bilo manjše ali pa bi preseglo sedanje cilje. Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja na 3 % BDP v letu 2007, ki je zadnje leto v programu, varnostna rezerva pa ni predvidena.Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 43,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju povečal za 2½ odstotne točke.Na Slovaškem obstajajo določena tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ. Ta tveganja so v veliki meri posledica predvidenih proračunskih stroškov starajočega se prebivalstva. Sprejeti in načrtovani ukrepi strukturne reforme, zlasti reforme pokojninskega in zdravstvenega sistema, skupaj prispevajo k dolgoročni vzdržnosti. Vendar pa je popolna izvedba teh ukrepov poleg doseganja načrtovane proračunske konsolidacije v programskem obdobju eden od ključnih pogojev.Gospodarske politike, opisane v posodobitvi, so na splošno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Slovaška je zlasti na dobri poti, da popravi svoj prekomerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet.* * *Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila Sveta na podlagi člena 104(7), Svet meni, da bi morala Slovaška:(i) izkoristiti vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno s pomočjo uporabe prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani izdatkov, zlasti v letu 2005;(ii) določiti, da so srednjeročne zgornje meje izdatkov bolj zavezujoče;(iii) pozorno paziti, da sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |COM okt. 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | n.a. |KP maj 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |Inflacija po HICP (%) | KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |COM okt. 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | n.a. |KP maj 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |Javnofinančna bilanca (v % BDP) 1 | KP nov. 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |COM okt. 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | n.a. |KP maj 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |Primarna bilanca (v % BDP) 1 | KP nov. 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 |COM okt. 2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | n.a. |KP maj 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 |Bruto državni dolg (v % BDP) | KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 |COM okt. 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | n.a. |KP maj 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |1 Javnofinančna bilanca in primarna bilanca vključujeta zmanjševanje dohodka in s tem, ob predpostavki ceteris paribus, učinek naraščanja primanjkljaja zaradi uvedbe naložbenega pokojninskega sistema leta 2005 (ocenjenega na 0,4 % BDP leta 2005; 1,0 % BDP leta 2006; in 1,1 % BDP leta 2007). Viri: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2004 (KOM). |[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 konč., 27.11.2002.[4] Program navaja ne samo zahtevane, ampak z nekaj izjemami tudi neobvezne informacije, navedene v kodeksu. Na ta način zagotavlja širok izbor dodatnih podatkov in olajšuje analizo. Čeprav ne ovirajo analize, pa še naprej obstajajo (relativno majhne) razlike s Statističnim uradom glede deleža izdatkov in prejemkov glede na BDP v letu 2003 in tudi glede uvrstitve elementov državne porabe; zlasti pa socialni transferji v naravi niso navedeni pod posebno kategorijo. Drugi manjkajoči neobvezni podatki so nominalni efektivni devizni tečaji za leti 2006 in 2007. Poleg tega je v delu posodobitve programa primarna državna bilanca izračunana na podlagi neto plačil obresti.[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52014DC0413

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2014 in mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za leto 2014 /* COM/2014/0413 final */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Italije za leto 2014
in mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z
dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o
nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1],
zlasti člena 5(2) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2],
zlasti člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v
zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2013 in dal mnenje o
italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017. Komisija
je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku
proračunskega načrta Italije za leto 2014[5] v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013[6].
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[7],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[8],
v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Italijo[9],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na
podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo
čezmerna makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo posebno spremljanje in
odločne ukrepe politike. Odločno ukrepanje in pozornost politik sta
potrebna zlasti zaradi vztrajanja javnofinančnega dolga na visoki ravni ob
šibki zunanji konkurenčnosti, ki je posledica skromne rasti
produktivnosti, dodatno pa jo poslabšuje že dolgo trajajoča šibka rast.
(8)
Italija je 22. aprila 2014 predložila
nacionalni reformni program za leto 2014 in program stabilnosti za leto 2014.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)
Cilj proračunske strategije, opisane v
programu stabilnosti, je izpolnitev srednjeročnega cilja glede strukturno
uravnoteženega proračuna do leta 2016, hkrati pa spoštovanje pravila glede
višine dolga v prehodnem obdobju 2013–2015. V programu je potrjen
srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki je v skladu
s Paktom za stabilnost in rast. (Preračunana) strukturna prilagoditev,
načrtovana v programu, znaša 0,2 odstotne točke BDP v letu 2014 in
0,4 odstotne točke v letu 2015. V programu je navedeno, da to omejeno
prilagoditev srednjeročnemu cilju upravičujejo težke gospodarske
razmere in zahtevnost izvedbe ambicioznega programa strukturnih reform.
Načrtovanih je več strukturnih reform, ki naj bi pozitivno vplivale
na potencialno gospodarsko rast in naj bi v prihodnjih letih omogočile
postopno zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Strukturna prilagoditev,
načrtovana v programu, bi Italiji omogočila, da bi v prehodnem
obdobju 2013–2015 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga, delno z izvedbo
ambicioznega načrta privatizacije, ki je načrtovana v obdobju
2014–2017 (v višini 0,7 odstotne točke BDP letno). Makroekonomski
scenarij, ki je podlaga za proračunske projekcije v programu, vendar ni
bil potrjen s strani neodvisnega organa, je rahlo optimističen, zlasti za zadnja
leta programa. V letu 2014 je predvideno odstopanje od poteka prilagoditve
srednjeročnemu cilju; če bo do odstopanja prišlo tudi prihodnje leto,
bo lahko ocenjeno kot znatno, med drugim zaradi odstopanja od referenčne
vrednosti za odhodke. Poleg tega doseganje proračunskih ciljev ni v celoti
podprto z dovolj podrobnimi ukrepi, zlasti za obdobje od leta 2015 dalje.
Napoved Komisije iz pomladi 2014 kaže, da merilo glede zmanjšanja dolga za leto
2014 ne bo izpolnjeno, saj je predvidena strukturna prilagoditev (v višini samo
0,1 odstotne točke BDP) manjša od zahtevane strukturne prilagoditve, ki
znaša 0,7 odstotne točke BDP. Na podlagi ocene programa in napovedi
Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so tako v
letu 2014 kot tudi v poznejših letih potrebna dodatna prizadevanja, da bi
Italija izpolnila zahteve Pakta za stabilnost in rast.
(10)
Nedavni ukrepi za zmanjšanje obdavčitve
proizvodnih dejavnikov so dokaj omejeni. Davčno breme bi bilo mogoče
dodatno preusmeriti na potrošnjo, premoženje in okolje, pri čemer je treba
dosledno izpolnjevati proračunske cilje. Kar zadeva potrošnjo, je za
izboljšanje strukture davčnega sistema nujna tudi revizija znižanih
stopenj DDV in neposrednih davčnih odhodkov, pri čemer je treba
paziti, da se zmanjša njihov morebitni distribucijski učinek. Na
področju obdavčitve premoženja bi popravek vrednosti nepremičnin
v zemljiški knjigi v skladu s trenutnimi tržnimi cenami omogočil bolj
pravično periodično obdavčitev nepremičnin. Nedavno
sprejeti pooblastilni zakon za davčno reformo je priložnost, da se
navedene nujne reforme izvedejo. Glede na obsežnost tega izziva je treba ukrepe
na področju strukture davčnega sistema dopolniti z dodatnimi ukrepi
za izboljšanje davčne uprave in izpolnjevanja davčnih obveznosti ter
odločnimi ukrepi za boj proti davčnim utajam, sivi ekonomiji in delu
na črno, ki še vedno močno obremenjujejo javne finance in
povečujejo davčno breme za tiste davkoplačevalce, ki
izpolnjujejo davčne obveznosti. Na tem področju pooblastilni zakon za
davčno reformo predvideva več ukrepov za okrepitev davčne
uprave: celovit sistem za ocenjevanje in spremljanje davčne vrzeli, ukrepe
za poenostavitev, ukrepe za izboljšanje odnosa z davkoplačevalci, ukrepe
za izboljšanje izterjave davčnih dolgov na lokalni ravni in okrepitev davčnih
kontrol. Odločitev, da se z letom 2015 uvedejo predhodno izpolnjene
davčne napovedi, je dodaten pozitiven korak k izboljšanju izpolnjevanja
davčnih obveznosti.
(11)
Temeljita in hitra izvedba sprejetih ukrepov ostaja
za Italijo ključen izziv, tako v smislu odpravljanja obstoječih
vrzeli v izvajanju kot v smislu preprečevanja nadaljnjega kopičenja
zamud. Za večjo uspešnost izvajanja in splošneje za zagotavljanje bolj
učinkovitega ukrepanja politik sta bistvena boljša koordinacija in
učinkovitejša porazdelitev pristojnosti med različne ravni državne
uprave. To bi lahko prispevalo k boljšemu upravljanju evropskih sredstev, pri
katerem so bili do sedaj sprejeti zgolj delni in nepopolni ukrepi, zlasti v
južnih regijah. Učinkovito upravljanje evropskih sredstev še naprej
ovirajo tudi nezadostne upravne zmogljivosti ter pomanjkanje preglednosti,
ocenjevanja in kontrole kakovosti. Kakovost javne uprave bi bilo mogoče
izboljšati tudi z večjo učinkovitostjo in storitveno naravnanostjo
ter ustreznimi spremembami na področju upravljanja  človeških virov.
Korupcija še vedno močno vpliva na produktivnost Italije ter zaupanje v
njen politični in institucionalni sistem. Treba je pregledati predpis o
zastaranju. Za učinkovit boj proti korupciji je poleg tega treba ustrezno
okrepiti nacionalni protikorupcijski organ za ocenjevanje in preglednost javne
uprave. Civilno pravosodje še vedno ni dovolj učinkovito, učinek
sprejetih ukrepov pa je treba pozorno spremljati.
(12)
Ciljno usmerjen pregled kakovosti sredstev, ki je
bil izveden lani pod okriljem Banke Italije, je pokazal, da je pomembno nadalje
izboljšati upravljanje oslabljenih sredstev in spodbujati njihovo odprodajo, da
se ponovno oživi sposobnost bank za razširitev ponudbe kreditiranja za realno
gospodarstvo. Na področju dostopa do financiranja se najpomembnejši do
zdaj sprejeti ukrep osredotoča na olajšanje dostopa podjetij do
kreditiranja, medtem ko razvoj drugih instrumentov financiranja razen
bančnih posojil, zlasti za mala in srednja podjetja, ostaja omejen. Pobude,
ki so bile sprejete na področju korporativnega upravljanja bank – zlasti
nova načela, ki jih je nedavno izdala Banka Italije – so dobrodošle.
Vendar bo njihov učinek odvisen od tega, ali jih bodo banke ustrezno
izvajale in od njihove pravne uveljavitve. Zlasti je priporočljivo
nadaljnje skrbno spremljanje nekaterih največjih zadružnih bank (banche
popolari).
(13)
Razmere na trgu dela so se v letu 2013 še
poslabšale, saj se je brezposelnost v Italiji povečala na 12,2 %,
brezposelnost mladih pa je dosegla 40 %. Ustrezno izvajanje sprejetih
reform trga dela in mehanizmov določanja plač ter natančno
spremljanje njihovih učinkov sta ključna za zagotovitev, da bodo
pričakovani učinki, tj. večja prožnost izstopa, bolje urejena
prožnost vstopa, celovitejši sistem nadomestil za brezposelnost in boljše
usklajevanje plač s produktivnostjo, res doseženi. Pri izvedbi
načrtov za izboljšanje učinkovitosti služb za posredovanje dela z
okrepitvijo javnih zavodov za zaposlovanje prihaja do zamud, zato jih je treba
pospešiti. Ukrepe za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest v kratkoročnem
obdobju je treba dopolniti z ukrepi za zmanjšanje segmentacije. Na splošno sta
za italijanski trg dela še vedno značilna segmentacija in nizka udeležba,
pri čemer so zlasti prizadeti ženske in mladi. Zato je treba omejene
ukrepe, ki so bili sprejeti do zdaj, razširiti, pri tem pa paziti, da bodo
usklajeni tudi s cilji jamstva za mlade.  Italija se sooča z upadanjem
razpoložljivega dohodka gospodinjstev ob hkratnem povečevanju
revščine in socialne izključenosti, prizadete pa so zlasti družine z
otroki. Izdatki za socialno zaščito v Italiji so v večji meri še
vedno namenjeni starejšim, premalo poudarka pa je na aktivacijskih ukrepih, kar
omejuje možnosti za zmanjšanje tveganja revščine in socialne
izključenosti. Pilotna shema socialne pomoči, ki je bila uvedena
nedavno, naj bi omogočila vzpostavitev varnostne socialne mreže. Njena
predvidena razširitev na celotno državo bo zahtevala izboljšanje
učinkovitosti izdatkov za socialno zaščito in storitev socialne
zaščite po vsej državi.
(14)
Prizadevanja za izboljšanje uspešnosti
izobraževanja in človeškega kapitala so potrebna na vseh stopnjah
izobraževanja, tj. v osnovnem, srednjem in terciarnem izobraževanju. V
učiteljskem poklicu je na voljo ena sama poklicna pot, pri kateri so
možnosti poklicnega razvoja trenutno omejene. Z diverzifikacijo učiteljskega
poklicnega razvoja ter njegovo večjo vezanostjo na zasluge in uspešnost bi
bilo skupaj z enotnim ocenjevanjem šol mogoče dosegati boljše
izobraževalne rezultate. Za neoviran prehod iz sistema srednjega in visokega
izobraževanja na trg dela se zdi ključna okrepitev in razširitev
praktičnega usposabljanja s povečanjem učenja na delovnem mestu
ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Po sprejetju uredbe-zakona o tem
vprašanju leta 2013 je ključno, da se vzpostavi nacionalni register
kvalifikacij in tako zagotovi priznavanje kvalifikacij po vsej državi. Z
nadgrajevanjem že izvedenih ukrepov na tem področju bi dodeljevanje javnih
sredstev univerzam na podlagi uspešnosti pri raziskavah in poučevanju
prispevalo tako k povečanju kakovosti univerz kot tudi potencialnemu
povečanju zmogljivosti za raziskave in inovacije v državi, ki na tem
področju še vedno zaostaja.
(15)
Sprejetih je bilo nekaj ukrepov za vzpostavitev
podjetjem in državljanom prijaznejšega okolja, vendar njihov učinek
ovirajo zamude pri končnem potrjevanju teh ukrepov in vrzeli v njihovem
izvajanju. V poklicnih storitvah, zavarovalništvu, distribuciji goriva,
storitvah na drobno in poštnih storitvah še vedno obstaja nekaj ozkih grl za
konkurenco (rezervirana področja delovanja, sheme koncesij/dovoljenj
itd.). Treba je odpraviti tudi vrsto pomanjkljivosti v sistemu javnih
naročil. Še ena prednostna naloga je povečanje konkurence na
področju lokalnih javnih storitev. Zlasti je treba poskrbeti za izvajanje
veljavne zakonodaje, ki določa, da je treba obstoječe pogodbe, ki
niso v skladu z zakonodajo EU o merilih za interne posle, do 31. decembra 2014
ustrezno spremeniti.
(16)
Infrastrukturna ozka grla ovirajo pravilno
delovanje trga z energijo. Na področju prometa je treba posebno pozornost
nameniti pomanjkanju intermodalne infrastrukture ter sinergij in povezav med
italijanskimi letališči in zaledjem in oblikovati ustrezne ukrepe. Pri
širokopasovnih povezavah Italija nima zadostne pokritosti na neurbanih
območjih.
(17)
Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno
analizo ekonomske politike Italije. Ocenila je program stabilnosti in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v
nadaljevanju.
(18)
Svet je ob upoštevanju te ocene preučil
italijanski program stabilnosti, njegovo mnenje[10] pa je izraženo zlasti
v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.
(19)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in
program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe
(EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v
nadaljevanju.
(20)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla
tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te
analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih
valuta je euro. Italija bi morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila
izvedejo v celoti in pravočasno –
PRIPOROČA, da Italija v obdobju
2014–2015 ukrepa, tako da:
1.           Okrepi
proračunske ukrepe za leto 2014 v luči nastajajoče vrzeli
glede na zahteve Pakta za stabilnost in rast, tj. pravilo o zmanjšanju dolga,
na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2014. V letu 2015 bistveno
okrepi proračunsko strategijo, da bo zagotovila izpolnitev zahtev glede
zmanjšanja dolga. Nato zagotovi, da se bo primanjkljaj sektorja država zadostno
zniževal; izvede ambiciozni načrt privatizacije; izvede rasti prijazno
fiskalno prilagoditev, temelječo na napovedanih znatnih prihrankih, ki naj
bi jih omogočilo trajno izboljšanje učinkovitosti in kakovosti javnih
izdatkov na vseh ravneh države, hkrati pa ohrani sedanjo raven odhodkov, ki
spodbujajo rast, kot so odhodki za raziskave in razvoj, inovacije,
izobraževanje in ključne infrastrukturne projekte. Čim prej,
najpozneje pa do septembra 2014, tj. pravočasno za oceno osnutka
proračunskega načrta za leto 2015, zagotovi neodvisnost in polno
operativnost fiskalnega sveta.
2.           Nadalje preusmeri davčno
breme s proizvodnih faktorjev na potrošnjo, premoženje in okolje v skladu s
proračunskimi cilji. V ta namen oceni učinkovitost nedavnega
zmanjšanja davčne obremenitve dela in zagotovi sredstva za njegovo
financiranje za leto 2015, pregleda področje uporabe neposrednih
davčnih odhodkov in razširi davčno osnovo, predvsem na davke na
potrošnjo. Preuči možnost uskladitve trošarin na dizelsko gorivo s
trošarinami na bencin in njihovega usklajevanja z inflacijo ter odpravi
okoljsko škodljive subvencije. Do marca 2015 uveljavi pooblastilni zakon za
davčno reformo, vključno s sprejetjem predpisov za prenovo
katastrskega sistema, da se zagotovi učinkovitost reforme sistema
obdavčitve nepremičnin. Nadalje izboljša izpolnjevanje davčnih
obveznosti, in sicer s povečanjem predvidljivosti davčnega sistema,
poenostavitvijo postopkov, izboljšanjem izterjave davčnih dolgov in
posodobitvijo davčne uprave. Nadaljuje boj proti davčnim utajam ter
sprejme dodatne ukrepe proti sivi ekonomiji in delu na črno.
3.           V okviru širših prizadevanj
za izboljšanje učinkovitosti javne uprave jasno določi pristojnosti
na vseh ravneh države. Zagotovi boljše upravljanje evropskih sredstev z
odločnim ukrepanjem za izboljšanje upravne zmogljivosti, preglednosti,
ocenjevanja in kontrole kakovosti na regionalni ravni, zlasti v južnih regijah.
Nadalje poveča učinkovitost protikorupcijskih ukrepov, med drugim
tako, da spremeni predpis o zastaranju do konca leta 2014 in okrepi
pristojnosti nacionalnega protikorupcijskega organa. Pravočasno spremlja
učinke sprejetih reform za povečanje učinkovitosti civilnega
pravosodja, da bi zagotovila njihovo učinkovitost, ter po potrebi sprejme
dodatne ukrepe.
4.           Okrepi trdnost bančnega
sektorja in zagotovi njegovo zmogljivost za upravljanje in odprodajo
oslabljenih sredstev, da se ponovno oživi posojanje realnemu gospodarstvu. Spodbuja
dostop podjetij do nebančnih virov financiranja, zlasti za mala in srednja
podjetja. Še naprej spodbuja učinkovite prakse korporativnega upravljanja
v celotnem bančnem sektorju, pri čemer posebno pozornost nameni
velikim zadružnim bankam (banche popolari) in fundacijam, da bi
izboljšala učinkovitost finančnega posredništva.
5.           Do konca leta 2014 oceni
učinek reform trga dela in mehanizmov določanja plač na
ustvarjanje delovnih mest, postopke odpuščanja, dvojnost trga dela in
stroškovno konkurenčnost ter presodi, ali so potrebni dodatni ukrepi. Si
prizadeva za zagotovitev celovite socialne zaščite za brezposelne ter
obenem omeji uporabo shem dohodkovne podpore, da bi olajšala prerazporejanje
delovne sile. Okrepi medsebojno povezanost med aktivnimi in pasivnimi
politikami zaposlovanja in v ta namen najprej do septembra 2014 pripravi
podroben načrt ukrepov ter okrepi usklajenost in uspešnost zavodov za
zaposlovanje po vsej državi. Učinkovito ukrepa za spodbujanje zaposlenosti
žensk s sprejetjem ukrepov za zmanjšanje negativnih fiskalnih spodbud za
drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu do marca 2015 ter zagotavljanje
ustreznih storitev varstva. Do konca leta 2014 zagotovi ustrezne storitve po
vsej državi za mlade, ki niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje, in
zagotovi večjo zavezanost zasebnega sektorja, da bo omogočal
kakovostna vajeništva in pripravništva v skladu s cilji jamstva za mlade. Za
zmanjšanje izpostavljenosti revščini in socialni izključenosti
nadgradi pilotni ukrep socialne podpore na fiskalno nevtralen način, pri
čemer zagotovi ustrezno ciljno usmerjenost, strogo pogojevanje in
ozemeljsko enotnost ter poveča vezanost na aktivacijske ukrepe. Izboljša
učinkovitost shem družinske podpore in kakovostnih storitev, ki dajejo
prednost gospodinjstvom z nizkimi dohodki in otroki.
6.           Uveljavi nacionalni sistem za
ocenjevanje šol z namenom izboljšanja izobraževalnih rezultatov in znižanja
stopenj zgodnjega opuščanja šolanja. Poveča uporabo učenja na
delovnem mestu ter višjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter okrepi
poklicno usmerjeno terciarno izobraževanje. Vzpostavi nacionalni register
kvalifikacij, da se zagotovi široko priznavanje kvalifikacij. Zagotovi, da bo
javno financiranje bolje nagrajevalo kakovost visokega izobraževanja in
raziskav.
7.           Potrdi še nesprejeto
zakonodajo, namenjeno poenostavitvi regulativnega okolja za podjetja in
državljane ter odpravi vrzeli v izvajanju obstoječe zakonodaje. Spodbuja
odpiranje trgov ter odpravi preostale ovire in omejitve za konkurenco v poklicnih
in lokalnih javnih storitvah, zavarovalništvu, distribuciji goriva, storitvah
na drobno in poštnih storitvah. Poveča učinkovitost javnih
naročil, zlasti z racionalizacijo postopkov, med drugim z uporabo e-javnih
naročil, racionalizacijo centralnih organov za nabavo in zagotavljanjem
ustrezne uporabe pravil pred oddajo naročil in po njej. Dosledno izvaja
zakonodajo na področju lokalnih javnih storitev in zagotovi, da bodo
pogodbe, ki ne izpolnjujejo zahtev o internih poslih, do 31. decembra 2014
ustrezno spremenjene.
8.           Do septembra 2014 zagotovi
polno operativnost organa, pristojnega za promet. Potrdi seznam strateške
infrastrukture v energetskem sektorju ter izboljša upravljanje pristanišč
in njihovih povezav z zaledjem.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2014) 413 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[5]               UL L 140, 27.5.2013, str. 1.
[6]               C(2013) 8005 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 83 final.
[10]             V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/16

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2017
   (2017/C 261/04)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Dansko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Danska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje, da bo dosegla nominalni primanjkljaj v višini 1,9 % BDP v letu 2017 ter da bo še naprej izpolnjevala srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, v celotnem obdobju programa do leta 2020. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2017 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2017 zmanjšal na 37,0 %, nato pa še naprej upadal in leta 2020 dosegel 33,9 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten v obdobju programa. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi strukturni saldo dosegel primanjkljaj v višini 0,4 % BDP v letu 2017 in 0,1 % BDP v letu 2018, kar je večinoma skladno s ciljem konvergenčnega programa za leto 2017 in nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet meni, da bo Danska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)

               Zagotavljanje ponudbe delovne sile v časih demografskih izzivov je predpogoj za trajnostno rast na Danskem. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagale pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva ter pri reševanju nastajajočega pomanjkanja določenih usposobljenosti. Reforme, namenjene povečanju udeležbe in deleža zaključenega šolanja v poklicnem izobraževanju, ter tristranski sporazum za ustanovitev večjega števila vajeništev bodo verjetno povečali ponudbo usposobljenih delavcev. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem, rojene zunaj EU (vključno s tistimi, ki že dalj časa prebivajo na Danskem), kar je delno posledica njihove v povprečju nižje šolske uspešnosti v primerjavi z tistimi, rojenimi na Danskem. Vrzel je prisotna tudi v drugi generaciji. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev, ki ga bo treba v prihodnosti skrbno spremljati. Vendar bi bilo treba sprejeti še dodatne ukrepe za učinkovitejše vključevanje marginaliziranih skupin, kot so mladi z nizko stopnjo izobrazbe in delavci, starejši od 60 let, na trg dela.

               (7)

               Visoka rast produktivnosti je temeljna za podpiranje gospodarske rasti, ohranjanje razmeroma visoke ravni blaginje na Danskem in zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti države. Čeprav je raven produktivnosti na Danskem visoka v primerjavi z drugimi državami članicami, njena rast že dlje časa upada. Počasna rast produktivnosti je značilna predvsem za storitve, usmerjene na domači trg. Danska je v zadnjih letih izvedla več reform, vendar rast produktivnosti ostaja nizka, saj je konkurenca v nekaterih storitvenih sektorjih še vedno šibka. Konkurenco ovirajo omejitve, značilne za posamezne sektorje, na primer v sektorjih maloprodajnih in prevoznih storitev.

               (8)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2017, nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (9)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2017 in meni, da bo Danska po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast –

         PRIPOROČA, da Danska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Spodbuja konkurenco v sektorju storitev, usmerjenih na domači trg.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).


title: Priporočilo Komisije (EU) 2017/948 z dne 31. maja 2017 o uporabi vrednosti porabe goriva in emisij CO2, homologiranih in izmerjenih v skladu z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila, ko se informacije dajejo na voljo potrošnikom na podlagi Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 3525)

text:
               2.6.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 142/100

         PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2017/948
   z dne 31. maja 2017
   o uporabi vrednosti porabe goriva in emisij CO2, homologiranih in izmerjenih v skladu z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila, ko se informacije dajejo na voljo potrošnikom na podlagi Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 3525)

   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta za dne 13. decembra 1999 o informacijah o ekonomičnosti porabe goriva in emisijah CO2, ki so na voljo potrošnikom v zvezi s trženjem novih osebnih vozil (1), in zlasti člena 9(2)(c) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Novi regulativni preskusni postopek za merjenje emisij CO2 in porabe goriva pri lahkih vozilih, tj. globalno usklajeni preskusni postopek za lahka vozila (v nadaljnjem besedilu: WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) C(2017) 3521 (2), bo nadomestil novi evropski vozni cikel (v nadaljnjem besedilu: NEDC), ki se trenutno uporablja na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (3), vendar ne ustreza več današnjim voznim pogojem ali tehnologijam vozil. WLTP bo zagotavljal strožje preskusne pogoje in bolj realne vrednosti porabe goriva ter emisij CO2 v korist potrošnikov. Zahteve v zvezi z informacijami za potrošnike bi morale vključevati način, ki bo zagotavljal dostop do teh izboljšanih informacij, da se omogoči potrebna primerljivost navedenih informacij.

               (2)

               Cilj Direktive 1999/94/ES je zagotoviti, da so informacije o porabi goriva in emisijah CO2 novih osebnih vozil, ki se ponujajo za prodajo ali lizing v Uniji, na voljo potrošnikom, da se jim omogoči ozaveščena izbira pri nakupu novega vozila. Navedena direktiva v zvezi z novimi osebnimi vozili zahteva, da so uradna poraba goriva in uradne specifične emisije CO2 novih osebnih vozil, kot so opredeljene v točkah 5 in 6 člena 2 navedene direktive, na voljo potrošnikom. Uporabljene vrednosti so tiste, ki jih je homologiral in izmeril homologacijski organ v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbe (ES) št. 692/2008, zlasti Priloge XII, in so vključene v Prilogo VIII Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Navedene vrednosti se priložijo potrdilu o ES-homologaciji vozila in se vključijo v certifikat o skladnosti.

               (3)

               WLTP se bo uvajal postopno, najprej za nove tipe osebnih vozil, kot so opisani v delu B Priloge II k Direktivi 2007/46/ES, in sicer od 1. septembra 2017, zatem pa za nova osebna vozila od 1. septembra 2018. Vozila zaključka serije, kot so opredeljena v členu 3(22) Direktive 2007/46/ES, ki so homologirana in izmerjena v skladu z NEDC, so lahko dana na trg v obdobju dvanajstih mesecev od dneva, ko poteče veljavnost ES-homologacije, tj. do 31. avgusta 2019. Posledično se bodo od 1. septembra 2019 vsa nova osebna vozila, dana na trg Unije, preskušala v skladu z WLTP.

               (4)

               Med postopnim uvajanjem WLTP potrdilo o ES-homologaciji vozila in certifikat o skladnosti vsebujeta vrednosti porabe goriva in emisij CO2, homologirane in izmerjene v skladu z NEDC in/ali WLTP. Za osebna vozila, homologirana v skladu z WLTP, bodo v certifikatu o skladnosti navedene vrednosti porabe goriva in emisij CO2 na podlagi WLTP in NEDC.

               (5)

               Za navedeno prehodno obdobje postopnega uvajanja WLTP je zato pomembno pojasniti, katere vrednosti se bodo uporabljale za namene obveščanja potrošnikov na podlagi Direktive 1999/94/ES, da se zagotovi, da informacije za potrošnike ostanejo primerljive za vsa nova osebna vozila in vse države članice.

               (6)

               Zelo verjetno je, da bodo vrednosti porabe goriva in emisij CO2, izmerjene v skladu z WLTP, različne od vrednosti, izmerjenih v skladu z NEDC. V mnogih primerih bodo za isto vozilo vrednosti WLTP višje od vrednosti NEDC. Poleg tega bo za razliko od NEDC postopek WLTP zagotavljal specifične vrednosti porabe goriva in emisij CO2 za vsako posamezno vozilo, kar bo odražalo specifikacije vozil in dodatno opremo, ki vplivajo na navedene vrednosti. To bi potrošnikom moralo zagotavljati bolj natančne in realne informacije o vsakem novem osebnem vozilu ali, v primeru določenega modela vozila, o razponu možnih vrednosti porabe goriva in emisij CO2.

               (7)

               Vrednosti iz preskusov porabe goriva in emisij CO2 se evidentirajo za različne faze preskusa. Za vozila, homologirana v skladu z NEDC, se zagotovijo vrednosti za vožnje „v naselju“ in „zunaj naselja“ ter „kombinirane“ in „utežene in kombinirane“ vrednosti. Za vozila, homologirana v skladu z WLTP, se zagotovijo vrednosti za „nizko“, „srednje“, „visoko“ in „zelo visoko“ ter „kombinirane“ in „utežene in kombinirane“ vrednosti. Da se zagotovi primerljivost, bi bilo potrošnikom treba dati na voljo vsaj „kombinirane“ vrednosti ustrezne preskusne metode.

               (8)

               Kjer se informacije o porabi goriva ali emisijah CO2 potrošnikom dajo na voljo ločeno od oznak, plakatov, priročnikov ali promocijskih prospektov in gradiva iz Direktive 1999/94/ES in na podlagi neusklajenih preskusnih protokolov znotraj področja uporabe prostovoljnih sistemov proizvajalcev, bi potrošniki morali biti popolnoma obveščeni o tem, da takšne vrednosti temeljijo na neusklajenih preskusnih protokolih. Potrošnikom bi bilo treba priporočiti, da bi za primerjavo vrednosti porabe goriva in emisij CO2 novih osebnih vozil bilo treba uporabiti vrednosti, izmerjene in homologirane v skladu z usklajenim preskusnim protokolom EU.

               (9)

               Pri prenosu Direktive 1999/94/ES so se nekatere države članice odločile, da bodo na oznake poleg informacij o porabi goriva in specifičnih emisijah CO2 vključile tudi informacije o onesnaževalih zraka. Z uvedbo WLTP in preskusnega postopka za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE) ter ob novih zahtevah za navajanje najvišje vrednosti dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, na certifikatu o skladnosti za nova vozila (6), bodo od 1. septembra 2017 na voljo informacije o onesnaževalih zraka za vse nove tipe vozil, od 1. septembra 2019 pa za vsa nova vozila. V skladu s priporočilom Evropskega parlamenta, ki je sledilo preiskavi merjenja emisij v avtomobilskem sektorju (7), bi morale države članice preučiti, ali bi potrošnikom dale na voljo takšne informacije zaradi večje osveščenosti in da se jim omogoči ozaveščena izbira pri nakupu vozila.

               (10)

               Da se zagotovi, da potrošniki v celoti razumejo posledice prehoda na WLTP, bi morale vse vpletene strani izvajati informacijske kampanje ali prispevati k takšnim kampanjam, da se pojasnijo učinki novih preskusnih postopkov na vrednosti porabe goriva in emisij CO2. Navedene informacijske kampanje bi morale vključevati javne organe, potrošniške organizacije, okoljske in nevladne organizacije, združenja voznikov in avtomobilsko industrijo.

               (11)

               Po opravljenih posvetovanjih s skupino strokovnjakov za razvoj politike in izvajanje zahtev za CO2 za cestna vozila, strokovnjaki iz sektorja, potrošniškimi organizacijami in drugimi nevladnimi organizacijami ter državami članicami Komisija meni, da je primerno oblikovati priporočila o tem, kako bi bilo treba potrošnikom predstaviti informacije o uradni porabi goriva in uradnih specifičnih emisijah CO2 novih osebnih vozil.

               (12)

               Sprejeti bi bilo treba priporočilo, da se potrošnikom omogoči ozaveščena izbira in spodbudi usklajena uporaba Direktive 1999/94/ES v celotni Uniji.

               (13)

               Ukrepi, predvideni v tem priporočilu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 10 Direktive 1999/94/ES –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice naj zagotovijo, da se vrednosti NEDC, zapisane v certifikatih o skladnosti na novo registriranih vozil, uporabljajo za namene obveščanja potrošnikov o uradni porabi goriva in uradnih specifičnih emisijah CO2, kot so opredeljene v točkah 5 in 6 člena 2 Direktive 1999/94/ES, do 31. decembra 2018, po tem datumu pa se vsa nova vozila, dana na trg Unije, preskusijo in homologirajo v skladu z WLTP.

               2.

               Od 1. januarja 2019 naj države članice zagotovijo, da se za namene obveščanja uporabljajo samo vrednosti porabe goriva in emisij CO2 na osnovi WLTP.

               3.

               Države članice naj zagotovijo, da je po 1. januarju 2019, ko vozila zaključka serije še lahko imajo samo vrednosti NEDC, navedenim vrednostim priložena izjava, da je vozilo vozilo zaključka serije in da vrednosti niso primerljive z vrednostmi na osnovi WLTP.

               4.

               Države članice naj zagotovijo, da oznaka, nameščena na vsako novo osebno vozilo ali postavljena v njegovi bližini na prodajnem mestu, vsebuje informacije o uradni porabi goriva in uradnih specifičnih emisijah CO2 zadevnega vozila.

               5.

               Države članice naj zagotovijo, da priročnik za varčevanje z gorivom in emisijami CO2 ter plakat ali prikazovalnik, postavljen na prodajnem mestu, vsebujeta informacije o uradni porabi goriva in uradnih specifičnih emisijah CO2 zadevnega vozila. Kjer je za en model v skupino združenih več variant in/ali različic, naj bodo prikazane tiste vrednosti, ki pripadajo posameznemu vozilu z najvišjimi vrednostmi v skupini.

               6.

               Države članice naj zagotovijo, da promocijsko gradivo, ki se nanaša na določeni model, različico ali varianto novega osebnega vozila, vsebuje informacije o uradni porabi goriva in uradnih specifičnih emisijah CO2 zadevnega vozila. Kjer je opredeljen več kot en model, naj države članice zagotovijo, da informacije vsebujejo vrednosti porabe goriva in emisij CO2 vseh zadevnih vozil ali razpon od najslabših do najboljših vrednosti vseh zadevnih vozil. Za vozila, homologirana v skladu z WLTP, naj najslabše in najboljše vrednosti odražajo vrednosti za nova osebna vozila, ki so na voljo na trgu, kot so zapisane v certifikatih o skladnosti.

               7.

               Države članice naj zagotovijo, da promocijsko gradivo, ki se razpečuje na elektronski način in potrošnikom omogoča konfiguriranje določenega vozila, kot so spletni konfiguratorji vozil, potrošnikom jasno prikazuje, kako določena oprema in dodatne možnosti vplivajo na vrednosti porabe goriva in emisij CO2, homologiranih in izmerjenih v skladu z WLTP.

               8.

               V primeru, da države članice dopuščajo, da se vrednosti porabe goriva in emisij CO2 na osnovi WLTP posredujejo kot dodatne informacije pred 1. januarjem 2019, zato da se potrošnikom čim prej zagotovi dostop do vrednosti porabe goriva in emisij CO2, ki bolje ustrezajo dejanskim voznim pogojem, naj države članice zagotovijo, da se dodatne informacije predstavijo jasno in ločeno od oznak, plakatov ali promocijskih prospektov in gradiva iz Direktive 1999/94/ES ter da vsebujejo naslednje pojasnilo:
               „Od 1. septembra 2017 bodo določena nova vozila homologirana z uporabo globalno usklajenega preskusnega postopka za lahka vozila (WLTP), ki je novejši in zanesljivejši preskusni postopek za merjenje porabe goriva in emisij CO2. Od 1. septembra 2018 bo WLTP v celoti nadomestil novi evropski vozni cikel (NEDC), ki je trenutno veljavni preskusni postopek. Zaradi preskusnih pogojev, ki bolj ustrezajo dejanskim voznim pogojem, so poraba goriva in emisije CO2, izmerjene v skladu s postopkom WLTP, pogosto višje v primerjavi z vrednostmi, izmerjenimi s postopkom NEDC.“

               9.

               Države članice naj zagotovijo, da so potrošniki pred sprejetjem odločitve o nakupu vozila obveščeni o spremembah v vrednostih porabe goriva in emisij CO2, nastalih zaradi uvedbe WLTP, in o posledicah, ki jih te spremembe lahko povzročijo v času registracije.

               10.

               Države članice naj zagotovijo, da vrednosti porabe goriva in emisij CO2 vsebujejo vsaj „kombinirane“ vrednosti, izmerjene v skladu z ustreznim preskusnim postopkom.

               11.

               Kjer so informacije v zvezi s porabo goriva ali emisijami CO2, ki temeljijo na neusklajenih preskusnih protokolih znotraj področja uporabe prostovoljnih sistemov proizvajalcev, potrošnikom posredovane ločeno od oznak, plakatov, priročnikov ali promocijskih prospektov in gradiva iz Direktive 1999/94/ES, naj države članice zagotovijo, da takšne informacije vsebujejo naslednje pojasnilo:
               „Vrednosti porabe goriva ali emisij CO2 temeljijo na neusklajenih preskusnih protokolih. Navedene so samo zaradi namenov obveščanja. Za primerjavo porabe goriva ali emisij CO2 novega osebnega avtomobila na osnovi usklajenega preskusnega protokola EU je treba uporabiti uradne vrednosti [vstaviti povezavo na spletno mesto, kjer so te vrednosti na voljo].“

               12.

               Države članice naj preučijo možnost, da se na oznako, nameščeno na vsako novo osebno vozilo ali postavljeno v njegovi bližini na prodajnem mestu, dodajo tudi informacije o najvišji vrednosti dejanskih emisij onesnaževal zraka, ki nastajajo med vožnjo, iz certifikata o skladnosti vozila.

               13.

               Države članice naj zagotovijo, da se izvedejo ustrezne informacijske kampanje, da se potrošnikom pojasni uvedba WLTP in posledice za vrednosti porabe goriva ter emisij CO2, zlasti zaradi povišanih vrednosti v primerjavi z vrednostmi, pridobljenimi z NEDC, in pomen vrednosti, ki izvirajo iz različnih faz preskusa.

               14.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 31. maja 2017

            Za Komisijo

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Član Komisije

      (1)  UL L 12, 18.1.2000, str. 16.

      (2)  Uredba Komisije C(2017) 3521 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 692/2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

      (4)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

      (5)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, p. 1).

      (6)  Uredba Komisije (EU) 2016/646 z dne 20. aprila 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6) (UL L 109, 26.4.2016, str. 1).

      (7)  P8_TA(2017)0100


                  1.7.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 212/14

            Priporočilo za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke
      (ECB/2017/18)

         (predlaga Evropska centralna banka)

      (2017/C 212/04)

         OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

      I.   UVOD
      Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi T-496/11 Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska proti Evropski centralni banki
          (1). Splošno sodišče je sklenilo, da Evropska centralna banka (ECB) nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov, vključno s centralnimi nasprotnimi strankami (CNS). Zaradi tega je Splošno sodišče razglasilo okvir politike pregleda Eurosistema (Eurosystem Oversight Policy Framework), ki ga je 5. julija 2011 objavila ECB, za ničen v delu, v katerem centralnim nasprotnim strankam nalaga zahtevo po lokaciji v državi članici euroobmočja.
      Je pa Splošno sodišče poudarilo, da člen 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa poenostavljen postopek za spremembo nekaterih členov Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB). To Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB ali na predlog Komisije po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta ESCB. Splošno sodišče je presodilo, da naj bi bila naloga ECB, da od zakonodajalca Evropske unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, če bi menila, da je njena pristojnost za sprejemanje predpisov glede CNS potrebna za nemoteno opravljanje naloge iz četrte alinee člena 127(2) Pogodbe.
      Pričakuje se, da se bodo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečala tveganja, ki jih klirinški sistemi, zlasti CNS, povzročajo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike, kar na koncu vpliva na poglavitni cilj Eurosistema, da ohranja stabilnost cen.
      Na podlagi navedenega daje ECB to priporočilo za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta ESCB. V skladu s členom 40.3 Statuta ESCB je Svet ECB to priporočilo sprejel soglasno. Objavljeno bo v Uradnem listu Evropske unije.
      II.   SPLOŠNO
      Motnje, ki prizadenejo CNS, lahko na različne načine vplivajo na poglavitni cilj Eurosistema, da ohranja stabilnost cen. Prvič, take motnje lahko vplivajo na likvidnostno pozicijo kreditnih institucij v euroobmočju in potencialno povzročijo motnje delovanja plačilnih sistemov v euroobmočju. To bi lahko povzročilo povečano povpraševanje po centralnobančni likvidnosti in morda otežilo izvajanje enotne denarne politike Eurosistema. Drugič, take motnje lahko poslabšajo delovanje segmentov finančnega trga, ki so ključni za transmisijo denarne politike.
      Evropski parlament in Svet sta leta 2012 sprejela Uredbo (EU) št. 648/2012 (2), ki med drugim določa regulativni in nadzorni okvir, s katerim se zagotavlja, da so CNS varne in zanesljive ter da ves čas izpolnjujejo stroge organizacijske zahteve, zahteve glede vodenja poslov in bonitetne zahteve. Ta regulativni okvir vključuje ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki predvideva sodelovanje Eurosistema, tudi v izjemnih situacijah, ko bi bila lahko ogrožena stabilnost valute. Poleg tega je Evropska komisija glede na vse večjo sistemsko pomembnost CNS sprejela predlog uredbe o okviru za sanacijo in reševanje CNS (3).
      Pričakuje se, da se bodo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečala tveganja, ki jih klirinški sistemi, zlasti CNS, povzročajo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike, kar na koncu vpliva na poglavitni cilj Eurosistema, da ohranja stabilnost cen.
      Prvič, izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije bo pomembno vplival na sposobnost Eurosistema za izvajanje nalog, ki jih ima kot centralna banka, ki izdaja euro. CNS s sedežem v Združenem kraljestvu trenutno izvajajo kliring velikega obsega transakcij, denominiranih v eurih: ocenjena dnevna vrednost transakcij začasne prodaje v eurih in odprtih pozicij obrestnih zamenjav v eurih znaša 101 milijardo EUR oziroma 33 bilijonov EUR (okoli 99 % trga Unije) (4). Pomembna motnja, ki bi prizadela večjo CNS v Združenem kraljestvu, bi tako lahko povzročila močno zmanjšanje likvidnosti v euroobmočju. Če za CNS v Združenem kraljestvu ne bo več veljal regulativni in nadzorni okvir za CNS v Uniji, določen v Uredbi (EU) št. 648/2012, bo to negativno vplivalo na sposobnost Eurosistema za spremljanje in upravljanje tveganj, ki jih povzročajo CNS v Združenem kraljestvu. Poleg tega se sedanja ureditev izmenjave informacij in sodelovanja med ECB in centralno banko Bank of England v zvezi s CNS v Združenem kraljestvu, ki imajo velik obseg poslov, denominiranih v eurih, sicer zgleduje po ureditvi kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ustanovljenih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar slednje ne more nadomestiti. V prihodnosti bo morda za CNS v Združenem kraljestvu namesto tega veljala samo ureditev, ki po navedeni uredbi velja za CNS iz tretjih držav.
      Drugič, centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. Voditelji skupine G20 so se na vrhu v Pittsburghu septembra 2009 dogovorili, da bi se moral za vse standardizirane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC izvajati kliring prek CNS. To zavezo so voditelji skupine G20 potrdili junija 2010, v Uniji pa je bila izvedena z Uredbo (EU) št. 648/2012. Poleg tega so se CNS z integracijo finančnih trgov Unije razvile, tako da ne služijo več predvsem domačim potrebam in trgom, temveč so postale kritične infrastrukture na finančnih trgih Unije. Zaradi teh sprememb sta se izredno povečala velikost in pomembnost CNS v Uniji in na svetovni ravni.
      Tretjič, Evropska komisija je 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji (5). Komisija želi s tem predlogom uvesti bolj integriran nadzor s strani nadzornih organov in odgovornosti centralne banke izdajateljice ter s tem podpreti razvoj poglobljenih in bolje integriranih kapitalskih trgov. Želi tudi rešiti vprašanja, ki jih odpira izstop Združenega kraljestva iz Unije, in zagotoviti, da bodo za CNS, ki imajo ključno sistemsko vlogo za finančne trge Unije, veljali zaščitni ukrepi, ki jih določa pravni okvir Unije.
      V tej zvezi je za to, da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Eurosistem bi moral biti pooblaščen za spremljanje in ocenjevanje tveganj, ki jih povzročajo CNS, ki izvajajo kliring velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih. To bi moralo vključevati zlasti regulativna pooblastila Eurosistema, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije, kot odziv na tveganja, ki vplivajo na njegove temeljne naloge in poglavitni cilj. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila zunaj okvira Uredbe (EU) št. 648/2012, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih.
      Glede na navedeno ECB meni, da je priznanje njene pristojnosti za sprejemanje predpisov glede klirinških sistemov, zlasti CNS, potrebno za nemoteno opravljanje njenih temeljnih nalog iz prve in četrte alinee člena 127(2) Pogodbe.

         Priporočilo za

            „SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
            o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke
            EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
            ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 129(3) Pogodbe,
            ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 40.1 Statuta,
            ob upoštevanju priporočila Evropske centralne banke,
            ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (*1),
            v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) vključujejo opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Varne in učinkovite infrastrukture finančnega trga, zlasti klirinški sistemi, so bistvene za izpolnjevanje teh temeljnih nalog.

                        (2)

                        Da bi dosegle cilje ESCB in izvajale njegove naloge, lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke ustvarijo možnosti in ECB sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami.

                        (3)

                        Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi Združeno kraljestvo proti ECB, T-496/11 (6), v kateri je sklenilo, da ECB nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov. Splošno sodišče je navedlo, da člen 129(3) Pogodbe Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB). Sodišče je zaključilo, da ‚naj bi bila naloga ECB – če bi menila, da je priznanje pristojnosti za sprejemanje predpisov glede infrastruktur v zvezi s kliringom transakcij z vrednostnimi papirji potrebno za nemoteno delovanje naloge iz člena 127(2), četrta alinea, PDEU – da od zakonodajalca Unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, tako da se doda izrecna navedba klirinškega sistema vrednostnih papirjev‘.

                        (4)

                        Pričakuje se, da se bo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečalo tveganje, da bi motnje, ki prizadenejo klirinške sisteme, zlasti centralne nasprotne stranke (CNS), ogrozile nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike ter na koncu vplivale na poglavitni cilj Eurosistema, da ohranja stabilnost cen.

                        (5)

                        Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Izstop Združenega kraljestva bo povzročil korenito spremembo načina, kako se urejajo, pregledujejo in nadzirajo nekatere sistemsko pomembne dejavnosti kliringa v eurih, s tem pa negativno vplival na sposobnost Eurosistema za spremljanje in upravljanje tveganj za nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter na izvajanje denarne politike Eurosistema.

                        (6)

                        Centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. CNS so glede na raznoliko članstvo in vseevropskost finančnih storitev, ki jih opravljajo, ključne za celotno Unijo in zlasti za euroobmočje. To upošteva Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki določa ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki jih sestavljajo zadevni nacionalni organi in organi Unije, vključno z Eurosistemom v vlogi centralne banke, ki izdaja euro.

                        (7)

                        Za potrebe reševanja teh vprašanj je Komisija 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji. Da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, je izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Zlasti bi moral Eurosistem imeti regulativna pooblastila, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih.

                        (8)

                        Člen 22 Statuta ESCB je del poglavja IV, ‚Monetarne funkcije in poslovanje ESCB‘. Naloge, ki jih dodeljuje, bi se morale v skladu s tem uporabljati samo za potrebe denarne politike.

                        (9)

                        Zaradi tega bi bilo treba ECB s spremembo člena 22 Statuta ESCB priznati pristojnost za sprejemanje predpisov glede klirinških sistemov –

                  SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
            Člen 1
            Člen 22 Statuta ESCB se nadomesti z naslednjim:

               ‚Člen 22
               Klirinški sistemi in plačilni sistemi
               ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov in klirinških sistemov za finančne instrumente znotraj Unije in z drugimi državami.‘

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

         V Frankfurtu na Majni, 22. junija 2017

               Predsednik ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (2)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

         (3)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012 in (EU) 2015/2365 (COM(2016) 856 final).

         (4)  Informacije družbe LCH.Clearnet Ltd po standardih CPMI-IOSCO za javno razkritje kvantitativnih informacij, januar 2017.

         (5)  (COM(2017) 331 final).

         (*1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

         (6)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (7)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).