title: Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2018 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2018 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2018

text:
               10.9.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 320/19

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 13. julija 2018
      v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2018 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2018
      (2018/C 320/05)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
      ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
      ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
      ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi Priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil 22. marca 2018. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 14. maja 2018 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

                  (2)

                  Nemčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 in 2 spodaj.

                  (3)

                  Poročilo o državi za Nemčijo za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017 (4), nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek Nemčije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 7. marca 2018. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Predvsem ima stalno velik presežek na tekočem računu čezmejne učinke in odraža umirjeno raven naložb glede na prihranke v zasebnem in javnem sektorju. Presežek, predvsem z državami zunaj Unije, se je od leta 2016 nekoliko zmanjšal in naj bi se v prihodnjih letih še naprej postopno zmanjševal zaradi povečanja domačega povpraševanja, medtem ko naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal na najvišji ravni doslej. Čeprav rast vedno bolj temelji na domačem povpraševanju, so potrošnja in naložbe kot delež BDP še naprej omejene kljub ugodnim cikličnim pogojem in pogojem financiranja ter potrebam po naložbah v infrastrukturo, za katere obstaja fiskalni manevrski prostor. Sprejeti so bili številni ukrepi za okrepitev javnih naložb, vendar ta prizadevanja še niso privedla do trajnostnega povečanja javnih naložb kot deleža BDP. Omejen je bil tudi napredek pri obravnavi priporočil na drugih področjih.

                  (4)

                  Nemčija je 30. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in 19. aprila 2018 program stabilnosti za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

                  (5)

                  Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Na podlagi člena 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Za Nemčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. V programu za stabilnost za leto 2018 vlada načrtuje proračunski presežek med 1 % in 1,5 % BDP v obdobju 2018–2021. Srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno upadal in leta 2021 dosegel 53 % BDP. Medtem ko so v programu za stabilnost našteti in opisani številni načrtovani ukrepi iz koalicijskega dogovora iz marca 2018, ki znašajo okoli 1,5 % BDP v obdobju 2018–2021, pa ti še niso vključeni v napovedi na podlagi programa za stabilnost, ker še niso sprejeti. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije in ki ga ni potrdil neodvisni organ, je verjeten (6). Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2018 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 1,2 % BDP v letu 2018 in 1,0 % v letu 2019, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Dolg sektorja država naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal. Na splošno Svet pričakuje, da bo Nemčija v letih 2018 in 2019 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Hkrati bi država ob upoštevanju srednjeročnega cilja še lahko izkoristila možnosti za uporabo fiskalne in strukturne politike, da bi dosegla trajno naraščanje javnih in zasebnih naložb predvsem v raziskave, razvoj in inovacije.

                  (7)

                  Realne javne naložbe so se v obdobju 2015–2017 močno povečale. Ta trend kaže na prizadevanja vlade za okrepitev naložb. Javne naložbe se povečujejo, vendar je povečanje kot delež BDP še vedno skromno, na občinski ravni pa še vedno zaostaja, ocenjeno na 4 % BDP. Javni osnovni kapital še vedno upada kot delež BDP zaradi negativnih neto naložb na občinski ravni (približno 6 milijarde EUR letno v obdobju 2010–2016). Odprava zaostanka pri naložbah na občinski ravni bi pomenila dodatne letne javne naložbe v višini 0,3 % BDP v naslednjem desetletju. Naložbe kot odstotek osnovnega kapitala v sektorju država in javne naložbe kot delež javnih odhodkov so pod povprečjem euroobmočja. V letu 2017 je začela delovati storitvena agencija, ustanovljena za podpiranje javnih naložb na občinski ravni, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo zaostanka pri naložbah. To skupaj z ugodnim proračunskim položajem kaže, da obstajajo možnosti za povečanje naložb na vseh ravneh države, zlasti na regionalni in občinski ravni.

                  (8)

                  Javnofinančni odhodki za izobraževanje so ostali v višini 4,2 % BDP v letu 2016, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 4,7 %. Poraba za izobraževanje in raziskave je leta 2016 ostala v višini 9,0 % BDP in ni dosegla nacionalnega cilja v višini 10 % BDP. To ustreza oceni ocenjeni naložbeni vrzeli v višini približno 33 milijard EUR. Medtem ko so se odhodki za izobraževanje realno povečali, je pri naložbah še vedno znaten zaostanek. Hkrati pa bodo izzivi, kot so vse večje število študentov, pomanjkanje učiteljev ter nadaljnja širitev predšolske vzgoje in varstva, zahtevali ustrezno javno financiranje. Dodatna poraba za izobraževanje ter raziskave in inovacije je ključnega pomena za potencialno rast Nemčije.

                  (9)

                  Digitalizacija nemškega gospodarstva napreduje počasi in država se spopada s precejšnjimi izzivi. Digitalni razkorak med mesti in podeželjem z vidika pokritosti (samo 54 % na podeželju) s hitrim internetom (dostop do interneta naslednje generacije do 30 Mbit) je očiten. Nemčija zaostaja pri uvajanju zelo visoko zmogljivostnih širokopasovnih povezav (> 100 Mbit). V primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26,8 %, je le majhen delež nemškega podeželja (7,3 %) pokrit z visoko zmogljivostnimi optičnimi dostopovnimi omrežji. Namesto tega je bila posodobitev obstoječih bakrenih kabelskih omrežij (vektorizacija) še naprej prevladujoča že obstoječa bolj zaželena tehnološka rešitev. Številne storitve so odvisne od povezljivosti zelo visokih hitrosti in v letu 2017 je 25,3 % nemških podjetij menilo, da so njihove internetne povezave prepočasno za njihove dejanske poslovne potrebe. Pomanjkanje takšne povezljivosti zavira naložbe, zlasti s strani malih in srednje velikih podjetij, od katerih se mnoga nahajajo na podeželskih in polpodeželskih območjih. Tudi uspešnost digitalnih javnih storitev in e-zdravja je pod povprečjem Unije.

                  (10)

                  Naložbe v poslovne raziskave in razvoj rastejo, Nemčija pa je vse bližje izpolnitvi cilja glede intenzivnosti raziskav in razvoja iz strategije Evropa 2020. Vendar so naložbe čedalje bolj skoncentrirane v velikih podjetjih ter v srednje- in visokotehnoloških proizvodnih podjetjih, prispevek malih in srednjih podjetij pa se zmanjšuje. Sprejeti so bili številni ukrepi za krepitev podjetniške dejavnosti, zlasti s spodbujanjem zasebnih naložb v tvegani kapital. Vendar ostaja nemški trg tveganega kapitala manj razvit kot v drugih vodilnih državah na področju inovacij.

                  (11)

                  Kljub nekaterim izboljšavam v zadnjih letih je nemški davčni sistem še vedno neučinkovit, zlasti ker je zapleten in izkrivlja odločanje, na primer glede naložb, financiranj in udeležbe na trgu dela. Nemčija namenja razmeroma veliko pozornosti neposrednim davkom za povečanje prihodkov in obstaja potencial za zmanjšanje izkrivljajočega neposrednega obdavčenja ali za prehod na manj izkrivljajoče davke na nepremičnine, dedovanje in potrošnjo. Ravni davkov in socialnih prispevkov od dohodka iz zaposlitve so bile leta 2015 šeste najvišje v Uniji. Stroški kapitala in dejanska povprečna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki se razlikujejo po regijah, so med najvišjimi v Uniji (28,2 % kot nacionalno povprečje v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 20,9 %). Zaradi vzajemnega učinkovanja davka od dohodkov pravnih oseb, lokalnega obrtnega davka in solidarnostnega davka je sistem obdavčevanja pravnih oseb zapleten in povezan z visokimi upravnimi stroški, prav tako pa izkrivlja raven in lokacijo naložb. Poleg tega davek od dohodkov pravnih oseb izkrivlja odločitve glede financiranja s spodbudami za dolžniško financiranje. Te spodbude so sedme najvišje v Uniji. Znižanje stroškov lastniškega kapitala bi lahko okrepilo zasebne naložbe in razmeroma premalo razvit trg tveganega kapitala. Poleg tega ostajajo določbe o prenosu izgub v naslednje leto relativno stroge, saj omejujejo znesek na 60 % obdavčljivega dohodka v zadevnem letu.

                  (12)

                  Regulacija je v Nemčiji še vedno zelo omejevalna, zlasti glede poslovnih storitev, reguliranih poklicev in upravnih formalnosti za čezmejno opravljanje storitev. Ključne omejitve med drugim zadevajo pravno obliko in poslovni delež. Stopnje izgube strank v sektorjih ključnih poslovnih storitev, kot so pravne, računovodske, arhitekturne in inženirske storitve, so pod povprečjem Unije, medtem ko so bruto stopnje dejavnosti v teh sektorjih nad povprečjem, kar kaže na nižji konkurenčni pritisk. Ker imajo storitve vlogo vmesnih vložkov, manj omejevalna ureditev storitev povečuje produktivnost v storitveno intenzivnih panogah nižje v prodajni verigi.

                  (13)

                  Trg dela v Nemčiji deluje zelo uspešno. Brezposelnost je v četrtem četrtletju leta 2017 padla na rekordno nizko raven 3,6 % in zaposlenost je dosegla 79,8 %. Stopnja brezposelnosti mladih (6,8 % leta 2017) je med najnižjimi v Uniji. Nemčija se sooča z vse večjim pomanjkanjem usposobljene delovne sile, medtem ko je potencial nekaterih skupin na trgu dela še vedno premalo izkoriščen. Delež ljudi, ki delajo s krajšim delovnim časom, zlasti žensk in oseb s priseljenskim ozadjem in ki negujejo druge, je med največjimi v Uniji. Pri ženskah ključni dejavniki vključujejo negativne spodbude za daljši delovnik, skupaj s pomanjkanjem zadostnega otroškega varstva in celodnevnih šolskih ustanov. Posebna davčna pravila, zlasti za delavce z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, ter učinki rigidnosti trga zaradi dohodkovnega praga za mala dela v višini 450 EUR so ustvarili še dodatne ovire za podaljšanje delovnika. Nemčija ima enega največjih davčnih primežev za osebe z nizkimi dohodki, med katerimi so večinoma ženske. Visok delež žensk, ki delajo s krajšim delovnim časom, spremlja ena največjih razlik med spoloma pri zaposlitvi za krajši delovni čas v Uniji (37,5 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 23,1 %). To prispeva k zelo veliki razliki v plačah med ženskami in moškimi v Nemčiji.

                  (14)

                  Nominalna rast plač je ostala v letu 2017 zmerna v višini 2,4 % kljub rekordno nizki brezposelnosti in visokemu številu prostih delovnih mest. Ta razmeroma skromna stopnja je deloma tudi posledica počasnega povečanja produktivnosti v storitvenem sektorju, nizke pokritosti s kolektivnimi pogajanji v nekaterih sektorjih in zmanjšanja strukturne brezposelnosti. Odziv na povečanje inflacije je bil omejen, pri čemer se je realna rast plač zmanjšala z 1,8 % v letu 2016 na 0,7 % v letu 2017. Kolektivne pogodbe iz začetka leta 2018 bi lahko privedle do določene pospešitve rasti plač in vredno je spremljati razvoj dogodkov na tem področju. Delež zaposlenih z nizkimi dohodki ostaja visok in obstajajo možnosti za povečanje števila delovnih ur v nižjih plačnih decilih. Povečano priseljevanje ni preprečilo rasti plač v segmentih z nižjimi plačami. Uvedba zakonsko določene splošne minimalne plače v letu 2015 in njeno posledično povečanje v letu 2017 sta povečala plače na dnu porazdelitve. Socialni partnerji se v sedanjem krogu pogajanj o plačah poleg zvišanja plač osredotočajo na prožnost delovnega časa.

                  (15)

                  Nemčija ima na splošno trden sistem socialne zaščite. Vendar se je stopnja tveganja revščine za celotno prebivalstvo do leta 2015 nenehno povečevala, nato pa se je trend v letu 2016 nekoliko obrnil. V letu 2015 je začela upadati tudi dohodkovna neenakost, ki kaže na skromno zmanjšanje razmerja S80/S20 zaradi izboljšanja dohodkov revnejših gospodinjstev. Nedavno zmanjšanje revščine zaposlenih v 2016 je bilo prav tako skromno in je koristilo samo moškim.

                  (16)

                  Nemčija lahko izboljša povezanost starejših delavcev s trgom dela, kar bi povečalo prihodke v starosti, spodbudilo potencialni proizvod, pomagalo pri prilagajanju na pomanjkanje delovne sile ter zmanjšalo potrebo po previdnostnem varčevanju za starost. Tveganja za fiskalno vzdržnost so trenutno nizka, kar je večinoma posledica razmeroma visokega primarnega presežka. Kljub temu se pričakuje, da bo imela Nemčija enega največjih povečanj odhodkov za pokojnine v Uniji do leta 2070 v skladu s poročilom o staranju 2018. Tveganje revščine v starosti (tj. nad 65 let) je bilo pri 17,6 % v letu 2016 višje od povprečja Unije, ki znaša 14,7 %. Prihodnje poslabšanje ustreznosti pokojnin v okviru obveznega prvega stebra naj bi povečalo tveganje revščine v starosti, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, osebe z netipičnimi pogodbami in tiste s prekinitvami zaposlitve v delovni dobi. Razlika v pokojninah med spoloma je med najvišjimi v Uniji. Hkrati je bila zaposlenost delavcev v starosti 65–69 let v srednji tretjini držav članic (16,1 %), čeprav je bila stopnja zaposlenosti delavcev v starosti 60–64 (58,4 % v letu 2017) med najvišjimi v Uniji.

                  (17)

                  Socialnoekonomsko ozadje je še vedno zelo odločujoč dejavnik pri rezultatih izobraževanja in vključevanju na trg dela. V znanosti prispeva k razliki v uspešnosti v višini treh let šolanja med najnižjim in najvišjim socialnim kvartilom v skladu s Programom za mednarodno ocenjevanje učencev v letu 2015. Nacionalni podatki potrjujejo znatno korelacijo tudi v osnovnem šolstvu. Učenci z migrantskim ozadjem se soočajo s posebnimi izzivi. V primerjavi z domačimi učenci je pri njih veliko večja verjetnost, da bodo imeli slabša osnovna znanja ter da bodo zgodaj opustili šolanje ali prekinili študij. Tudi na trgu dela potencial oseb z migrantskim ozadjem ni v celoti izkoriščen. Leta 2017 je bila stopnja zaposlenosti državljanov držav zunaj Unije (starih od 20 do 64 let) več kot 27 odstotnih točk nižja od stopnje zaposlenosti nemških državljanov (32 odstotnih točk nižja v primeru žensk). Ko gre za prihodnjo uspešnost delavcev na trgu dela, zlasti 7,5 milijona nizko usposobljenih odraslih, ki ne znajo dobro brati in pisati, je udeležba zaposlenih v izobraževanju odraslih zaskrbljujoča.

                  (18)

                  V okviru evropskega semestra 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2018, nacionalni program reform za leto 2018 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

                  (19)

                  Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost za leto 2018 in meni (7), da bo Nemčija po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

                  (20)

                  Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform za leto 2018 in program stabilnosti za leto 2018. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj –

            PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

                  1.

                  Ob upoštevanju srednjeročnega cilja uporabi fiskalne in strukturne politike za doseganje vzdržnega trenda rasti javnih in zasebnih naložb, zlasti za izobraževanje, raziskave in inovacije na vseh ravneh države, predvsem na regionalni in občinski ravni. Okrepi prizadevanja za zagotovitev razpoložljivosti širokopasovne infrastrukture zelo visoke zmogljivosti po vsej državi. Izboljša učinkovitost davčnega sistema in njegovo privlačnost za naložbe. Okrepi konkurenco pri poslovnih storitvah in reguliranih poklicih.

                  2.

                  Zmanjša dejavnike, ki odvračajo od dela za daljši čas, vključno z visokim davčnim primežem, zlasti za zaposlene z nizkimi dohodki in za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Sprejme ukrepe za spodbujanje daljše delovne dobe. Ustvari pogoje za spodbujanje višje rasti plač ter hkrati spoštuje vlogo socialnih partnerjev. Izboljša rezultate izobraževanja ter znanja in spretnosti prikrajšanih skupin.

         V Bruslju, 13. julija 2018

               Za Svet

               Predsednik

            H. LÖGER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

         (3)  UL C 179, 25.5.2018, str. 1.

         (4)  UL C 261, 9.8.2017, str. 1.

         (5)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

         (6)  V skladu z uredbo o gospodarskih napovedih zvezne vlade („Vorausschätzungsverordnung“), ki jo je sprejelo Ministrstvo za gospodarstvo in energetiko v dogovoru z Ministrstvom za finance in velja od julija 2018, je bila projektna skupina za gospodarske napovedi („Gemeinschaftsdiagnose“) razglašena za neodvisno telo, pristojno za ocenjevanje gospodarskih napovedi, na katerih temeljita osnutek proračunskega načrta in program za stabilnost v smislu Zakona o gospodarskih napovedih („Vorausschätzungsgesetz“).

         (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji

text:
               21.12.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 460/1

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 4. decembra 2018
      za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji
      (2018/C 460/01)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Svet je 16. junija 2017 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odločil, da je v Romuniji v letu 2016 obstajal znaten ugotovljen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v višini –1 % BDP. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 16. junija 2017 izdal priporočilo, da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2017 ne bi presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Svet je 5. decembra 2017 ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo z dne 16. junija 2017, in je izdal novo priporočilo. V novem priporočilu je Svet Romunijo pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne preseže 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP. Svet je 22. junija 2018 ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na popravljeno priporočilo Sveta z dne 5. decembra 2017.

                  (2)

                  Svet je 22. junija 2018 v skladu s členom 121(4) PDEU ugotovil, da je v Romuniji v letu 2017 prišlo tudi do znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 22. junija 2018 izdal Priporočilo (2), da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (3) v letu 2018 ne preseže 3,3 %, v letu 2019 pa 5,1 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP za vsako leto. Romuniji je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Romunija do 15. oktobra 2018 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi Priporočila z dne 22. junija 2018.

                  (3)

                  Svet je 13. julija 2018 Romuniji priporočil, naj v letih 2018 in 2019 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta z dne 22. junija 2018 (4) za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

                  (4)

                  Komisija je 27. in 28. septembra 2018 v Romuniji opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila romunskim organom, da podajo pripombe, je 21. novembra 2018 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene.

                  (5)

                  Romunski organi so 16. oktobra 2018 predložili poročilo o učinkovitih ukrepih v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 (5). Glede na informacije, ki so jih predložili romunski organi v svojem poročilu, in celovito oceno, ki temelji na napovedi Komisije iz jeseni 2018, je Svet 21. novembra 2018 ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018.

                  (6)

                  Glede na neobstoj učinkovitih ukrepov Romunije in skupen visok odklon od ustrezne prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja je primerno, da se na Romunijo naslovi revidirano priporočilo v skladu s členom 121(4) PDEU o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

                  (7)

                  Strukturni primanjkljaj Romunije se je v letu 2016 povečal za 2,1 % BDP in v letu 2017 za 1,2 % BDP. V letu 2017 je dosegel 3,4 % BDP, glede na napoved Komisije iz jeseni 2018 pa naj bi se z letom 2018 na splošno stabiliziral. Za odpravo kumulativnega odklona in da se Romunija po odstopanjih v preteklosti vrne na ustrezno prilagoditveno pot, bi moral biti strukturni napor v višini 0,8 % BDP, ki ga je priporočil Svet 22. junija 2018, dopolnjen z dodatnimi prizadevanji. Glede na obseg znatnega ugotovljenega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja se zdijo primerna dodatna prizadevanja v višini 0,2 % BDP. Pospešila bodo prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ne da bi pri tem ogrozila gospodarsko rast.

                  (8)

                  Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 1,0 % BDP v letu 2019 je skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2019 ne presega 4,5 %.

                  (9)

                  V jesenski napovedi Komisije iz leta 2018 je v letu 2019 predvideno poslabšanje strukturnega salda za 0,1 % BDP. Zato je za dosego strukturnega izboljšanja za 1,0 % BDP, treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegali 1,1 % BDP v letu 2019 v primerjavi s sedanjim izhodiščem iz napovedi Komisije iz jeseni 2018.

                  (10)

                  Napoved Komisije iz jeseni 2018 predvideva, da bo dolg sektorja država v letu 2019 znašal 3,4 %, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Zahtevana strukturna prilagoditev se zdi primerna tudi zato, da se zagotovi, da bo Romunija v letu 2019 z nekaj manevrskega prostora izpolnjevala referenčno merilo 3 % BDP iz Pogodbe.

                  (11)

                  Dejstvo, da Romunija ni ukrepala po prejšnjih priporočilih za odpravo znatnega ugotovljenega odklona, in tveganje, da bo referenčno merilo iz Pogodbe preseženo, zahtevata takojšnje ukrepanje za ponovno vrnitev proračunske politike Romunije na preudarno pot.

                  (12)

                  Za doseganje priporočenih proračunskih ciljev je ključnega pomena, da Romunija sprejme in dosledno izvaja potrebne ukrepe ter pozorno spremlja gibanje tekočih odhodkov.

                  (13)

                  Zahteve iz tega priporočila nadomeščajo ustrezne elemente iz priporočila glede javnih financ, ki ga vsebuje priporočilo Sveta, naslovljeno na Romunijo 13. julija 2018.

                  (14)

                  Romunija bi morala poročati Svetu o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila, do 15. aprila 2019, po možnosti v okviru svojega konvergenčnega programa, predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1466/97.

                  (15)

                  Primerno je, da se to priporočilo objavi –

            PRIPOROČA, NAJ ROMUNIJA:

                  (1)

                  sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne preseže 4,5 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP, s čimer bo Romunija na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

                  (2)

                  za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

                  (3)

                  Svetu do 15. aprila 2019 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila. V poročilu bi bilo treba navesti dovolj podrobno opredeljene in verodostojno napovedane ukrepe, vključno s proračunskim vplivom vsakega od njih, ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za leto 2019.

         To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.
         V Bruslju, 4. decembra 2018

               Za Svet

               Predsednik

            H. LÖGER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji (UL C 223, 27.6.2018, str. 3).

         (3)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

         (4)  Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2018 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2018 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2018 (UL C 320, 10.9.2018, str. 98).

         (5)  Na voljo na: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf.


title: Priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem

text:
               21.12.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 460/4

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 4. decembra 2018
      za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem
      (2018/C 460/02)
      SVET EVROPSKE UNIJE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,
      ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Svet je 22. junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odločil, da na Madžarskem obstaja znaten ugotovljen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja in izdal priporočilo, da mora Madžarska sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (2) v letu 2018 ne presežea 2,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP (3). Madžarski je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Madžarska do 15. oktobra 2018 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.

                  (2)

                  Svet je 13. julija 2018 Madžarski priporočil, naj v letu 2018 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta z dne 22. junija 2018 (4) za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Za leto 2019 je bilo Madžarski priporočeno, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne preseže 3,9 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP.

                  (3)

                  Komisija je 18. in 19. septembra 2018 na Madžarskem opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila madžarskim organom, da podajo pripombe, je 21. novembra 2018 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene.

                  (4)

                  Madžarski organi so 15. oktobra 2018 predložili poročilo o učinkovitih ukrepih v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 (5). Glede na informacije, ki so jih predložili madžarski organi v svojem poročilu, in celovito oceno, ki temelji na napovedi Komisije iz jeseni 2018, je Svet 21. novembra 2018 ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018.

                  (5)

                  Glede na neobstoj učinkovitih ukrepov Madžarske in njen skupen visok odklon od ustrezne prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja je primerno, da se na Madžarsko naslovi revidirano priporočilo v skladu s členom 121(4) PDEU o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

                  (6)

                  Glede na napoved Komisije iz jeseni 2018 se je strukturni primanjkljaj Madžarske v letu 2017 povečal za 1,7 % BDP na 3,4 %, v letu 2018 pa naj bi se še dodatno poslabšal za 0,4 % BDP na 3,8 %. Zato se ocenjuje, da bo strukturni primanjkljaj v letu 2018 za 2,3 % BDP oddaljen od srednjeročnega proračunskega cilja, ki znaša 1,5 %.

                  (7)

                  Za odpravo kumulativnih odklonov in da se Madžarska po odstopanjih v preteklosti vrne na ustrezno prilagoditveno pot, bi morala biti priporočena letna strukturna prilagoditev v višini 0,75 % BDP za leto 2019, določena v priporočilu Sveta, naslovljenem na Madžarsko 13. julija 2018, dopolnjena z dodatnimi in trajnimi prizadevanji. Glede na obseg znatnega ugotovljenega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja se zdijo primerna dodatna prizadevanja v višini 0,25 % BDP. Pospešila bodo prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja.

                  (8)

                  Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 1,0 % BDP v letu 2019 ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presegajo 3,3 % v letu 2019.

                  (9)

                  Da bi dosegli strukturno izboljšanje za 1,0 % BDP v letu 2019, je glede na napovedano izboljšanje strukturnega salda v letu 2019 treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegali 0,5 % BDP v strukturnem smislu v primerjavi s sedanjim izhodiščem za leto 2019 iz napovedi Komisije iz jeseni 2018.

                  (10)

                  Zahteve za leto 2019 iz tega priporočila nadomeščajo ustrezne elemente iz priporočila glede javnih financ, ki ga vsebuje priporočilo Sveta, naslovljeno na Madžarsko 13. julija 2018.

                  (11)

                  Madžarska bi morala poročati Svetu o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila, do 15. aprila 2019, po možnosti v okviru svojega konvergenčnega programa, predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1466/97.

                  (12)

                  Primerno je, da se to priporočilo objavi –

            PRIPOROČA, DA MADŽARSKA:

                  (1)

                  sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne preseže 3,3 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP, s čimer bo Madžarska na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

                  (2)

                  za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

                  (3)

                  Svetu do 15. aprila 2019 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila. V poročilu bi bilo treba navesti dovolj podrobno opredeljene in verodostojno napovedane ukrepe, vključno s proračunskimi posledicami vsakega od njih, ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za leto 2019.

         To priporočilo je naslovljeno na Madžarsko.
         V Bruslju, 4. decembra 2018

               Za Svet

               Predsednik

            H. LÖGER

         (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

         (2)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

         (3)  Priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem (UL C 223, 27.6.2018, str. 1).

         (4)  Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2018 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2018 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2018 (UL C 320, 10.9.2018, str. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Priporočilo Komisije (EU) 2018/2050 z dne 19. decembra 2018 o uskladitvi področja uporabe in pogojev za splošna dovoljenja za prenos za namene prikaza in ocene iz točke (c) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8598) (Besedilo velja za EGP.)

text:
               21.12.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 327/89

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/2050
      z dne 19. decembra 2018
      o uskladitvi področja uporabe in pogojev za splošna dovoljenja za prenos za namene prikaza in ocene iz točke (c) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8598)

      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 5 Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) so države članice dolžne objaviti vsaj štiri splošna dovoljenja za prenos.

                  (2)

                  Splošna dovoljenja za prenos so ključni element poenostavljenega sistema za izdajanje dovoljenj, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2009/43/ES.

                  (3)

                  Razlike v področju uporabe splošnih dovoljenj za prenos, ki jih objavijo države članice, v smislu zajetih obrambnih proizvodov in različni pogoji, ki se uporabljajo za prenose teh proizvodov, bi lahko ovirali izvajanje Direktive 2009/43/ES in doseganje njenega cilja poenostavitve. Uskladitev nacionalnih pristopov glede področja uporabe in pogojev za prenose na podlagi splošnih dovoljenj za prenos, ki jih objavijo države članice, je pomembna za zagotovitev večje privlačnosti in uporabe navedenih licenc.

                  (4)

                  Svet je v svojih sklepih z dne 18. maja 2015 med drugim ponovno poudaril potrebo po izvajanju in uporabi Direktive 2009/43/ES. Po sprejetju dveh prejšnjih priporočil o splošnih dovoljenjih za prenos za oborožene sile (2) in certificirane prejemnike (3) je Komisija v evropskem obrambnem akcijskem načrtu (4) in v poročilu o oceni direktive o prenosih (5) napovedala osredotočenje na preostali dve splošni dovoljenji za prenos, ki zajemata prenose za namene prikaza, ocene, razstave, popravila in vzdrževanja.

                  (5)

                  Pobudo iz tega priporočila so močno podprli predstavniki držav članic v odboru, ustanovljenem s členom 14 Direktive 2009/43/ES. Smernice iz priporočila izražajo razprave strokovne skupine, ustanovljene v okviru tega odbora.

                  (6)

                  To priporočilo se uporablja za seznam vojaških proizvodov (ki ustreza skupnemu seznamu vojaškega blaga Evropske unije) iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES. To priporočilo bo po potrebi posodobljeno, da bi izražalo prihodnje posodobitve seznama obrambnih proizvodov.

                  (7)

                  Na podlagi razprav z državami članicami in ob upoštevanju lastnosti proizvodov (vključno z izjemami), kot je na primer njihova občutljivost, obrambni proizvodi, navedeni v točki 1.1 tega priporočila, predstavljajo minimalni in neizčrpni seznam proizvodov, za katere države članice omogočajo prenos na podlagi svojih SDP-DE. To pomeni, da SDP-DE, ki jih objavi država članica, lahko omogočajo tudi prenos drugih obrambnih proizvodov, vključenih v Prilogi k Direktivi 2009/43/ES in ki niso navedeni v tem priporočilu.

                  (8)

                  V okviru razprav o tem priporočilu so države članice pripomnile, da jih zavezujejo obveznosti na podlagi evropskega prava, kot je Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP (6) in mednarodne obveznosti na področju nadzora izvoza. V tem okviru so države članice podpisale izjavo „Politična zaveza držav članic o zanesljivosti oskrbe“ (7) –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      1.   SPLOŠNA DOVOLJENJA ZA PRENOS ZA PRIKAZ IN OCENO

      Državam članicam se priporoča, da prilagodijo splošna dovoljenja za prenos za prikaz in oceno v skladu z naslednjimi elementi.
      1.1   Obrambni proizvodi, upravičeni do prenosa v skladu s splošnim dovoljenjem za prenos za namene prikaza in ocene iz točke (c) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES

      Naslednje kategorije ML so podsklop seznama obrambnih proizvodov iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES. Splošno dovoljenje za prenos za namene prikaza in ocene (SDP-DE) bi moralo omogočati najmanj prenos obrambnih proizvodov, navedenih v naslednjih kategorijah ML. Države članice se lahko odločijo, da v svoje SDP-DE vključijo več kategorij ML z ustreznimi obrambnimi proizvodi.
      Seznam kategorij ML, ki morajo biti zajete kot minimum:

                  —

                  ML 3. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podstreliva, ki spada na področje Konvencije o kasetnem strelivu,

                              —

                              v končni fazi vodenih izstrelkov,

                              —

                              streliva, projektilov in pogonskih polnitev, posebej zasnovanih za vojaške namene.

                  —

                  ML 5. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podtočka 5.b): sistemi za akvizicijo ciljev, označevanje, merjenje razdalje, nadzorovanje ali sledenje ciljem; opreme za odkrivanje, zlivanje podatkov, prepoznavanje ali identifikacijo in opreme za integracijo senzorjev,

                              —

                              podtočka 5.c): oprema za protiukrepe zoper blago iz ML5.a. ali ML5.b.

                        Vse blago bi moralo biti dostavljeno brez šifrirne komponente in brez integrirane zbirke podatkov.

                  —

                  ML 6. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih vozil, ki spadajo pod podtočko ML6.a),

                              —

                              šasij in kupol, ki spadajo pod podtočko ML6.a),

                              —

                              opreme in komponent opreme, ki je izključena iz drugih kategorij ML.

                  —

                  ML 7. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka 7.f): oprema za zaščito in dekontaminacijo, posebej zasnovana ali prirejena za vojaške namene, komponente in mešanice kemikalij,

                              —

                              podtočka 7.g): oprema, posebej zasnovana ali prirejena za vojaške namene, zasnovana ali prirejena za odkrivanje ali prepoznavanje materialov iz ML7.a., ML7.b. ali ML7.d., in posebej zanjo zasnovane komponente.

                  —

                  ML 8. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              vseh snovi, ki imajo vse naslednje lastnosti:

                                          —

                                          detonacijska hitrost 8 000 m/s ali več,

                                          —

                                          gostota 1,80g/cm3 ali več,

                              —

                              vseh naslednjih eksplozivov in pripadajočih mešanic:

                                          —

                                          podtočka 8.a.15): HNS (heksanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podtočka 8.a.21): RDX in naslednji derivati:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilenetrinitramin, ciklonit, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksan, heksogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 ali 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podtočka 8.a.23): TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6),

                              —

                              vseh snovi, ki bi se lahko neposredno ali posredno uporabile pri proizvodnji podstreliva, ki spada pod Konvencijo o kasetnem strelivu, podpisano v Oslu 3. decembra 2008, razen v državah članicah, ki so ratificirale Konvencijo o kasetnem strelivu.

                  —

                  ML 9. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih vojaških plovil (površinskih ali podvodnih), ki spadajo v podtočko ML9.a),

                              —

                              dokončanih trupov,

                              —

                              podtočka ML9.a)2.d): aktivni orožni sistemi za protiukrepanje iz ML4.b., ML5.c. ali ML11.a,

                              —

                              podtočka ML9.b)4. pogonski sistemi, ki ne potrebujejo zraka (AIP), posebej zasnovani za podmornice,

                              —

                              podtočka ML9.d): protipodmorniške mreže in protitorpedne mreže, posebej zasnovane za vojaške namene,

                              —

                              blago v ML9.c) podvodne naprave za odkrivanje, posebej zasnovane za vojaške namene, oprema za njihovo upravljanje in njihove komponente, posebej zasnovane za vojaške namene.

                  —

                  ML 10. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih zrakoplovov, vozil, lažjih od zraka, brezpilotnih zrakoplovov, ki spadajo v podtočko ML10.a), ML10.b) ali ML10.c.),

                              —

                              trupov za bojne zrakoplove in bojne helikopterje,

                              —

                              motorjev za bojne zrakoplove,

                              —

                              opreme in komponent opreme, ki je izključena iz drugih kategorij ML.

                  —

                  ML 11. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML11.a)g.: oprema za vodenje in navigacijo razen izdelkov, ki so posebej izdelani ali prirejeni za vodene izstrelke, rakete, nosilne rakete in brezpilotne zrakoplove,

                              —

                              podtočka ML11.a)h.: digitalna radijska oprema za prenos sporočil,

                              —

                              podtočka ML11.a)j.: avtomatizirani sistemi za poveljevanje in nadziranje.

                  —

                  ML 13. Vključeno je vse blago.

                  —

                  ML 15. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podtočke ML15.f).

                  —

                  ML 16. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              vsega blaga v zvezi z balistično tehnologijo in širjenjem kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja.

                  —

                  ML 17. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML17.b): gradbena oprema, posebej zasnovana za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.d): oprema za tehnično podporo na terenu, posebej zasnovana za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.j): premične servisne delavnice, posebej zasnovane ali prirejene za servisiranje vojaške opreme,

                              —

                              podtočka ML17.k): premični električni generatorji, posebej zasnovani ali prirejeni za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.l): zabojniki, posebej zasnovani ali prirejeni za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.m): trajekti, razen tistih, ki so navedeni drugje na Skupnem seznamu vojaškega blaga EU, mostovi in pontoni, posebej zasnovani za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.o): oprema za zaščito pred laserskimi žarki, posebej zasnovana za vojaške namene.

                  —

                  ML 21. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML21.a): programska oprema, posebej zasnovana ali prirejena za uporabo blaga, navedenega v SDP,

                              —

                              podtočka ML21.b)4. programska oprema, posebej zasnovana za vojaške namene ali posebej zasnovana za poveljevalne, komunikacijske, nadzorne in obveščevalne (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) oziroma poveljevalne, komunikacijske, nadzorne, računalniške in obveščevalne aplikacije (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I).

                  —

                  ML 22. Vključeno je naslednje:

                              —

                              samo potrebna tehnologija za uporabo blaga, ki je dovoljeno v istem splošnem dovoljenju za prenos.

            1.2   Pogoji, ki se vključijo v splošno dovoljenje za prenos za prikaz in oceno

      Naslednji seznam ni izčrpen: Vendar drugi pogoji, ki jih doda država članica, ne smejo nasprotovati naslednjim pogojem ali jih ogrožati.

                  Geografska veljavnost

                  :

                  Evropski gospodarski prostor (8).

                  Prenos za prikaz

                  :

                  Prenos obrambnih proizvodov za uporabo v okolju, ki simulira operativne pogoje. Izraz „prenos za prikaz“ zajema preizkusno izstreljevanje z orožjem.

                  Prenos za oceno

                  :

                  Prenos obrambnega proizvoda za preizkus izdelka in izmenjavo rezultatov preizkusa. Izraz „prenos za oceno“ zajema prenos tehnologij za izmenjavo rezultatov preizkusa.

                  Ponovni prenos

                  :

                  Države članice izberejo eno od naslednjih možnosti za ponovni prenos obrambnih proizvodov po prikazu ali oceni:

                              (a)

                              izjema od obveznosti predhodne odobritve se lahko izvede v skladu s členom 4(2)(e) Direktive 2009/43/ES;

                              (b)

                              objava posebnega splošnega dovoljenja za prenos za vrnitev obrambnih proizvodov po prikazu ali oceni, kot je ustrezno, z najmanj istim seznamom upravičenih obrambnih proizvodov;

                              (c)

                              vključitev ponovnega prenosa v splošno dovoljenje za prenos za prikaz in/ali oceno.

                  Trajanje

                  :

                  Države članice lahko določijo rok za vrnitev obrambnega proizvoda, ki ga mora upoštevati dobavitelj v razmerju do pristojnega organa v izvorni državi članici. Države članice, iz katerih se obrambni proizvod ponovno prenese, lahko tudi določijo rok za ponovni prenos, ki ga mora upoštevati dobavitelj ali njegov zastopnik.

            2.   NADALJNJI UKREPI

      Države članice se poziva k uveljavitvi tega priporočila najpozneje do 1. julija 2019.
      Države članice se spodbujajo, da Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih za uveljavitev tega priporočila.
      3.   NASLOVNIKI

      To priporočilo je naslovljeno na države članice.

         V Bruslju, 19. decembra 2018

               Za Komisijo

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Članica Komisije

         (1)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1).

         (2)  UL L 329, 3.12.2016, str. 101.

         (3)  UL L 329, 3.12.2016, str. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

         (7)  Ki so jo sprejeli predstavniki vlad držav članic, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, na 3551. zasedanju Sveta 19. junija 2017.

         (8)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 111/2013 z dne 14. junija 2013 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP (UL L 318, 28.11.2013, str. 12), ki je vključil Direktivo 2009/43/ES v Sporazum EGP, je vseboval izrecno prilagoditveno besedilo: „Ta direktiva se ne uporablja za Lihtenštajn“.


title: Priporočilo Komisije (EU) 2018/2051 z dne 19. decembra 2018 o uskladitvi področja uporabe in pogojev za splošna dovoljenja za prenos za namene popravila in vzdrževanja iz točke (d) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8610) (Besedilo velja za EGP.)

text:
               21.12.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 327/94

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/2051
      z dne 19. decembra 2018
      o uskladitvi področja uporabe in pogojev za splošna dovoljenja za prenos za namene popravila in vzdrževanja iz točke (d) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 8610)

      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 5 Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) morajo države članice objaviti najmanj štiri splošna dovoljenja za prenos.

                  (2)

                  Splošna dovoljenja za prenos so ključni element poenostavljenega sistema za izdajanje dovoljenj, ki je bil uveden z Direktivo 2009/43/ES.

                  (3)

                  Razlike v področju uporabe splošnih dovoljenj za prenos, ki jih objavijo države članice v zvezi z obrambnimi proizvodi, za katere veljajo, in različni pogoji, ki se uporabljajo za prenose teh proizvodov, bi lahko ovirale izvajanje Direktive 2009/43/ES in dosego njenega cilja glede poenostavitve. Uskladitev nacionalnih pristopov glede področja uporabe in pogojev za prenose na podlagi splošnih dovoljenj za prenos, ki jih objavijo države članice, je pomembna za zagotovitev večje privlačnosti in uporabe navedenih licenc.

                  (4)

                  Svet je v svojih sklepih z dne 18. maja 2015 med drugim ponovno poudaril potrebo po izvajanju in uporabi Direktive 2009/43/ES. Po sprejetju dveh prejšnjih priporočil o splošnih dovoljenjih za prenos za oborožene sile (2) in za certificirane prejemnike (3) je Komisija v evropskem obrambnem akcijskem načrtu (4) in v poročilu o oceni direktive o prenosih (5) napovedala osredotočenje na preostali dve splošni dovoljenji za prenos, ki zajemata prenose za namene predstavitve, vrednotenja, razstave, popravila in vzdrževanja.

                  (5)

                  Pobudo iz tega priporočila so močno podprli predstavniki držav članic v odboru, ustanovljenem s členom 14 Direktive 2009/43/ES. Smernice iz priporočila izražajo razprave strokovne skupine, ustanovljene v okviru tega odbora.

                  (6)

                  To priporočilo se uporablja za seznam vojaških proizvodov (ki ustreza skupnemu seznamu vojaškega blaga Evropske unije) iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES. To priporočilo bo po potrebi posodobljeno, da bi izražalo prihodnje posodobitve seznama obrambnih proizvodov.

                  (7)

                  Na podlagi razprav z državami članicami in ob upoštevanju lastnosti proizvodov (vključno z izjemami), kot je na primer njihova občutljivost, so obrambni proizvodi, navedeni v točki 1.1 tega priporočila minimalni in neizčrpni seznam proizvodov, za katere države članice omogočajo prenos na podlagi svojih SDP-RM. To pomeni, da lahko SDP-RM, ki ga objavi država članica, omogoča tudi prenos drugih obrambnih proizvodov iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES in ki niso navedeni v tem priporočilu.

                  (8)

                  V okviru razprav o tem priporočilu so države članice pripomnile, da jih zavezujejo obveznosti na podlagi evropskega prava, kot je Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP (6) in mednarodne obveznosti na področju nadzora izvoza. V tem okviru so države članice podpisale izjavo „Politična zaveza držav članic o zanesljivosti oskrbe“ (7) –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      1.   SPLOŠNA DOVOLJENJA ZA PRENOS ZA POPRAVILO IN VZDRŽEVANJE

      Državam članicam se priporoča, da prilagodijo splošna dovoljenja za prenos za popravilo in vzdrževanje v skladu z naslednjimi elementi.
      1.1   Obrambni proizvodi, upravičeni do prenosa v skladu s splošnim dovoljenjem za prenos za namene popravila in vzdrževanja iz točke (d) člena 5(2) Direktive 2009/43/ES

      Naslednje kategorije ML so podsklop seznama obrambnih proizvodov iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES. Splošno dovoljenje za prenos za namene popravila in vzdrževanja (SDP-RM) bi moralo omogočati najmanj prenos obrambnih proizvodov, navedenih v naslednjih kategorijah ML. Države članice se lahko odločijo, da v svoje SDP-RM vključijo več kategorij ML z ustreznimi obrambnimi proizvodi.
      Seznam nujno vključenih kategorij ML:

                  —

                  ML 3. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podstreliva, ki spada na področje konvencije o kasetnem strelivu,

                              —

                              v končni fazi vodenih izstrelkov,

                              —

                              streliva, projektilov in pogonskih polnitev, posebej zasnovanih za vojaške namene,

                  —

                  ML 4. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podtočka 4.a): bombe, torpedi, rakete, vodeni izstrelki, druga eksplozivna telesa in polnjenja ter komponente, posebej zasnovane ali prirejene za vojaške namene,

                              —

                              podtočka 4.b): posebej izdelane komponente za izstreljevanje, polaganje, preslepitev, motenje, odkrivanje, ki spadajo v podtočko ML4.a),

                  —

                  ML 5. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              podtočka 5.b): sistemi za akvizicijo ciljev, označevanje, merjenje razdalje, nadzorovanje ali sledenje ciljem; oprema za odkrivanje, zlivanje podatkov, prepoznavanje ali identifikacijo in oprema za integracijo senzorjev,

                              —

                              podtočka 5.c): oprema za protiukrepe zoper blago iz ML5.a. ali ML5.b.

                        Vse blago bi moralo biti dostavljeno brez šifrirnega sestavnega dela in brez integrirane zbirke podatkov,

                  —

                  ML 6. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih vozil,

                              —

                              šasij in kupol, ki spadajo pod podtočko ML6.a),

                              —

                              opreme in komponent opreme, ki je izključena iz drugih kategorij ML,

                  —

                  ML 7. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka 7.f): oprema za zaščito in dekontaminacijo, posebej zasnovana ali prirejena za vojaške namene, komponente in mešanice kemikalij,

                              —

                              podtočka 7.g): oprema, posebej zasnovana ali prirejena za vojaške namene, zasnovana ali prirejena za odkrivanje ali prepoznavanje materialov iz ML7.a., ML7.b. ali ML7.d., in posebej zanjo zasnovane komponente,

                  —

                  ML 8. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              vseh snovi, ki imajo vse naslednje lastnosti:

                                          —

                                          detonacijska hitrost 8 000 m/s ali več,

                                          —

                                          gostota 1,80g/cm3 ali več,

                              —

                              vseh naslednjih eksplozivov in pripadajočih mešanic:

                                          —

                                          podtočka 8.a.15): HNS (heksanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podtočka 8.a.21): RDX in naslednji derivati:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilenetrinitramin, ciklonit, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksan, heksogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 ali 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podtočka 8.a.23): TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6),

                              —

                              vse snovi, ki bi se lahko neposredno ali posredno uporabile pri proizvodnji podstreliva, ki spada pod Konvencijo o kasetnem strelivu, podpisano v Oslu 3. decembra 2008, razen v državah članicah, ki so ratificirale Konvencijo o kasetnem strelivu,

                  —

                  ML 9. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih vojaških plovil (površinskih ali podvodnih), ki spadajo v podtočko ML9.a),

                              —

                              dokončanih trupov,

                              —

                              blaga v ML9.c): podvodne naprave za odkrivanje, posebej zasnovane za vojaške namene, oprema za njihovo upravljanje in njihove komponente, posebej zasnovane za vojaške namene,

                  —

                  ML 10. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              dokončanih zrakoplovov, vozil, lažjih od zraka, brezpilotnih zrakoplovov, ki spadajo v podtočko ML10.a) ali ML10.c.),

                              —

                              trupov za bojne zrakoplove in bojne helikopterje,

                              —

                              motorjev za bojne zrakoplove,

                              —

                              opreme in komponent opreme, ki je izključena iz drugih kategorij ML,

                  —

                  ML 11. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML11.a )g.: oprema za vodenje in navigacijo razen izdelkov, ki so posebej izdelani ali prirejeni za vodene izstrelke, rakete, nosilne rakete in brezpilotne zrakoplove,

                              —

                              podtočka ML11.a)h.: digitalna radijska oprema za prenos sporočil,

                              —

                              podtočka ML11.a)j.: avtomatizirani sistemi za poveljevanje in nadziranje,

                  —

                  ML 13. Vključeno je vse blago,

                  —

                  ML 14. Vključeno je vse blago,

                  —

                  ML 15. Vključeno je vse blago,

                  —

                  ML 16. Vključeno je vse blago, razen:

                              —

                              vsega blaga v zvezi z blagom, povezanim z balistično tehnologijo in širjenjem širjenje kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja,

                  —

                  ML 17. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML17.b): gradbena oprema, posebej zasnovana za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.d): oprema za tehnično podporo na terenu, posebej zasnovana za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.j): premične servisne delavnice, posebej zasnovane ali prirejene za servisiranje vojaške opreme,

                              —

                              podtočka ML17.k): premični električni generatorji, posebej zasnovani ali prirejeni za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.l): zabojniki, posebej zasnovani ali prirejeni za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.m): trajekti, razen tistih, ki so navedeni drugje na Skupnem seznamu vojaškega blaga EU, mostovi in pontoni, posebej zasnovani za vojaške namene,

                              —

                              podtočka ML17.o): oprema za zaščito pred laserskimi žarki, posebej zasnovana za vojaške namene,

                  —

                  ML 21. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              podtočka ML21.a): programska oprema, posebej zasnovana ali prirejena za uporabo blaga, navedenega v SDP,

                              —

                              podtočka ML21.b)4.: programska oprema, posebej zasnovana za vojaške namene ali posebej zasnovana za poveljevalne, komunikacijske, nadzorne in obveščevalne (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) oziroma poveljevalne, komunikacijske, nadzorne, računalniške in obveščevalne aplikacije (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I),

                  —

                  ML 22. Vključeno je naslednje blago:

                              —

                              potrebna tehnologija za uporabo blaga, ki je dovoljeno v istem splošnem dovoljenju za prenos.

            1.2   Pogoji, ki se vključijo v splošno dovoljenje za prenos za popravilo in vzdrževanje

      Naslednji seznam pogojev ni izčrpen. Vendar drugi pogoji, ki jih država članica doda, ne smejo nasprotovati naslednjim pogojem ali jih ogrožati.

                  Geografsko področje uporabe

                  :

                  Evropski gospodarski prostor (8).

                  Prenos za popravilo

                  :

                  Prenos obrambnega proizvoda za popravilo in ne nadgradnjo ali izboljšanje v smislu boljše učinkovitosti.

                  Prenos za vzdrževanje

                  :

                  Prenos obrambnih proizvodov z namenom vzdrževanja in ne nadgradnje ali izboljšanja v smislu izboljšanja zmogljivosti.

                  Vrnitev

                  :

                  Države članice lahko zahtevajo obstoj predhodnega dovoljenja za prvotni prenos blaga, ki se vrne po popravilu. Države članice izberejo eno od naslednjih možnosti za vrnitev obrambnih proizvodov po popravilu ali vzdrževanju:

                              (a)

                              izjema od obveznosti predhodne odobritve v skladu s členom 4(2)(e) Direktive 2009/43/ES;

                              (b)

                              objava posebnega splošnega dovoljenja za prenos za vrnitev obrambnih proizvodov po popravilu ali vzdrževanju, kot je ustrezno, z najmanj istim seznamom upravičenih obrambnih proizvodov;

                              (c)

                              vključitev vrnitve v splošno dovoljenje za prenos za popravilo in/ali vzdrževanje.

                  Trajanje

                  :

                  Države članice lahko določijo rok za vrnitev obrambnega proizvoda.

            2.   NADALJNJI UKREPI

      Države članice se poziva k uveljavitvi tega priporočila najpozneje do 1. julija 2019.
      Države članice se spodbuja, da Komisijo obvestijo o vseh ukrepih, sprejetih za uveljavitev tega priporočila.
      3.   NASLOVNIKI

      To priporočilo je naslovljeno na države članice.

         V Bruslju, 19. decembra 2018

               Za Komisijo

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Članica Komisije

         (1)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1).

         (2)  UL L 329, 3.12.2016, str. 101.

         (3)  UL L 329, 3.12.2016, str. 105.

         (4)  C(2016) 950 final.

         (5)  C(2016) 760 final.

         (6)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

         (7)  Ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, na 3551. zasedanju Sveta 19. junija 2017.

         (8)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 111/2013 z dne 14. junija 2013 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP (UL L 318, 28.11.2013, str. 12), ki je vključil Direktivo 2009/43/ES v Sporazum EGP, je vseboval izrecno prilagoditveno besedilo: „Ta direktiva se ne uporablja za Lihtenštajn“.


               30.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Vloga radijskih in televizijskih medijev pri predstavljanju EU in njenih vrednot
   Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vlogi radijskih in televizijskih medijev pri predstavljanju EU in njenih vrednot (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

               —

               ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 1948, in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

               —

               ob upoštevanju Protokola št. 29, priloženega Lizbonski pogodbi, o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah,

               —

               ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 11,

               —

               ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

               —

               ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012 (1),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ (COM(2007)0568) z dne 3. oktobra 2007 in predloga Komisije za medinstitucionalni sporazum o „Partnerstvu za komuniciranje o Evropi“ (COM(2007)0569)z dne 3. oktobra 2007,

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o javni radioteleviziji v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema (2),

               —

               ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (3),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (4),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (5),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (6),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2013 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (7),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2012 ter zadevne politike Evropske unije (8),

               —

               ob upoštevanju Evropske listine o svobodi tiska,

               —

               ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (9), z dne 12. decembra 2013 o poročilu o napredku Albanije za leto 2013 (10), z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2013 (11), z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2013 (12), z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (13), z dne 16. januarja 2014 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (14), z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2013 (15), z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (16), z dne 12. marca 2014 o poročilu o napredku Turčije za leto 2013 (17), z dne 23. oktobra 2013 o evropski sosedski politiki na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (18), z dne 23. maja 2013 o vračanju premoženja državam arabske pomladi v tranziciji (19), z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko, (20), in z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (21),

               —

               ob upoštevanju člena 97 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0248/2014),

               A.

               ker neodvisni evropski radijski in televizijski mediji evropski in svetovni javnosti zagotavljajo skupno vizijo in podpirajo vrednote, zapisane v pogodbah EU, kot so človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo izražanja, in spodbujajo pluralnost medijev, neodvisno mišljenje, kulturno raznolikost. raznolikost vizij in temeljno vrednoto spodbujanja nenasilnega reševanja sporov, strpnost in spoštovanje v EU in v okviru zunanjih odnosov;

               B.

               ker vse, kar ogroža neodvisnost medijev, bodisi vmešavanje vlade, ustrahovanje novinarjev, pomanjkljiva preglednost lastniških struktur ali prevladovanje poslovnih interesov, spodkopava splošno stanje svobode in pluralnosti medijev v kateri koli državi;

               C.

               ker vlade nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje in varstvo svobode izražanja in medijev ne glede na vlogo EU pri nadziranju uporabe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (člen 11), kadar države članice izvajajo zakonodajo EU; ker je v zakonodaji EU in zlasti v Protokolu št. 29, priloženem Pogodbi o Evropski uniji, zapisano, da je sistem javne radiotelevizije v državah članicah neposredno povezan z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi medijske pluralnosti;

               D.

               ker sta radijsko in televizijsko oddajanje, ki ju vse bolj dopolnjujejo spletne medijske storitve, uspešna in stroškovno učinkovita načina doseganja javnosti v Evropi in tretjih državah in za večino državljanov v EU in drugod glavni vir informacij;

               E.

               ker nove digitalne in spletne medijske platforme prispevajo k večji raznolikosti in pluralnosti ter so še posebej pomembne v državah, kjer je dostop do bolj tradicionalnih virov informacij omejen;

               F.

               ker lahko evropski mediji, ki oddajajo program v mednarodnem prostoru, odigrajo pomembno vlogo pri sporočanju evropskih vrednot, kot so demokracija, svoboda medijev in človekove pravice, po vsem svetu, pri razlagi različnih nacionalnih dojemanj, pri obveščanju o politikah EU, pri oblikovanju resnične evropske perspektive ter pri zagotavljanju zanesljivih in visokokakovostnih informacij; zlasti s trdno in neomajno zavezanostjo novinarski objektivnosti;

               G.

               ker radiotelevizija za demokratizacijo in spodbujanje človekovih pravic v tretjih državah ne sodi izrecno v področje delovanja medijske politike EU;

               H.

               ker je treba vzpostaviti usklajeno strategijo za evropske radijske in televizijske medije v okviru zunanjih odnosov EU za spodbujanje temeljnih vrednot EU in njenih ciljev, ki jih ima kot globalni akter, ter za oblikovanje razprav in izboljšanje razumevanja vprašanj zunanje politike;

               I.

               ker sta začetno financiranje EU „Evropskega radia za Belorusijo“ in stalna projektna podpora neodvisnim radijskim in televizijskim medijem v tretjih državah dober primer spodbujanja svobode izražanja ter drugih temeljnih pravic in svoboščin v okviru skupne zunanje in varnostne politike;

               J.

               ker bi bila vzpostavitev evropske radijske postaje, ki bi jo bilo mogoče spremljati po vsem svetu, lahko zelo koristna kot celovito orodje za zunanje odnose EU in za spodbujanje univerzalnih demokratičnih vrednot in človekovih pravic; ker lahko uporaba spletnih tehnologij olajša takšno pobudo;

               K.

               ker EU podpira mednarodni kanal z novicami Euronews, ki oddaja program v 13 jezikih, ga razume 53 % svetovnega prebivalstva, je navzoč v 410 milijonih gospodinjstvih v 155 državah, ga je prek satelitske povezave mogoče spremljati po vsem svetu, je vodilni kanal glede na potencialno občinstvo v Evropi in glede na nearabske kanale z novicami v arabskih državah in v podsaharski Afriki, ter je po vsem svetu brezplačno dostopen na različnih mobilnih napravah;

               L.

               ker ima EU pogodbo o naročilu storitev z Euronews od leta 2005, pri čemer osnovno financiranje znaša 5 milijonov EUR na leto za pripravo in oddajanje številnih oddaj o evropskih zadevah; ker sta bili leta 2007 in leta 2009 podpisani dve drugi pogodbi o naročilu storitev za 5 milijonov EUR na leto za obdobje petih let, in sicer za oddajanje Euronews v arabščini in perzijščini; ker sta decembra 2010 EU in Euronews podpisala večletni okvirni sporazum o partnerstvu; ker je finančni prispevek Komisije za Euronews v letu 2013 določen s sklepom Komisije z dne 8. maja 2013 o sprejetju spremenjenega delovnega programa na področju komuniciranja, ki se uporablja kot sklep o financiranju (C(2013)2631); ker 9 % ocenjenih prihodkov Euronews za leto 2014 predstavljajo naročnine uporabnikov, 49 % komercialni dobiček, 42 % pa financiranje Evropske komisije in njenih različnih generalnih direktoratov;

               M.

               ker so uredniška neodvisnost od kakršnega koli političnega vmešavanja, nepristranskost, raznolikost in spoštovanje gledalcev ključni elementi letne izjave kanala Euronews o odgovornosti do gledalcev (22);

               N.

               ker je Komisija leta 2009 izvedla oceno temeljne pogodbe z Euronews, ki je potrdila edinstven in stroškovno učinkovit status Euronews kot vseevropske informacijske službe, ki v Evropi doseže več gledalcev kot konkurenčni mednarodni kanali z novicami (23);

               1.

               Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje priporoča, naj:

                           a)

                           se zavedajo pomena svobodnih evropskih medijev in zlasti finančno vzdržne in neodvisne javne radiotelevizije za spodbujanje demokratičnih vrednot EU in obveščanje o politikah in ciljih na področju SZVP, zlasti s spodbujanjem razumevanja vprašanj, ki Evropo združujejo in ločujejo in zbliževanjem evropskih državljanov, kar zadeva njihovo razumevanje zunanje politike;

                           b)

                           vzpostavijo usklajeno in trdno strategijo EU za radijske in televizijske medije v okviru zunanjih odnosov EU, ki bo namenjena spodbujanju svobode izražanja in pluralnosti medijev ter ohranjanju in krepitvi demokracije in človekovih pravic v Evropi in tretjih državah, ter naj to strategijo radiotelevizije pretvorijo v celostno orodje SZVP;

                           c)

                           opredelijo specifičen pristop k radijskim in televizijskim medijem v okviru te strategije – ne glede na neodvisnost medijev in pristojnost držav članic, da podelijo, opredelijo in organizirajo naloge javne radiotelevizije – ki:

                                       (i)

                                       bo podpirala spodbudno medijsko okolje v tretjih državah za razvijanje neodvisnih in strokovnih radijskih in televizijskih medijev;

                                       (ii)

                                       bo spodbujala evropske radijske in televizijske medije, ki oddajajo program v mednarodnem prostoru, da bi:

                                                   —

                                                   delovali v pluralnem in konkurenčnem medijskem okolju – pri čemer imajo takojšen dostop do aktualnih novic iz prve roke, so zmožni izkoriščati prednosti najnovejših tehnologij in ohranjajo vodilni položaj v digitalni revoluciji – ter ustvarjajo verodostojne in raznolike vsebine;

                                                   —

                                                   bili uredniško neodvisni;

                                                   —

                                                   spoštovali listino o radioteleviziji, ki zahteva točno in objektivno pokrivanje novic ter uravnoteženo in celovito prikazovanje raznolikosti EU in držav članic ter spoštovali novinarski kodeks s posebnim poudarkom na politikah, katerih namen je zajamčiti novinarsko neodvisnost, točnost in uravnoteženost, in v zvezi s tem vzpostavijo lastne neodvisne kodekse ravnanja in opredelijo uredniško politiko;

                                                   —

                                                   ponujali platformo za izmenjavo mnenj in razpravo o družbeno in/ali politično pomembnih vprašanjih ter tako vodili in usmerjali razpravo z evropskega gledišča, zahvaljujoč široki mreži dopisnikov, in spodbujali javni interes in sodelovanje državljanov;

                                                   —

                                                   uporabljali različne metode oddajanja novic in javnomnenjskih oddaj, vključno s TV, radiem, internetom, spletni predvajanjem, družbenimi mediji in mobilnimi platformami, za doseganje najširšega možnega občinstva zunaj EU;

                                                   —

                                                   ustrezno odražali raznolikost mnenj in okoliščin v EU, vključno z mnenji in razmerami v novejših državah članicah;

                                                   —

                                                   dejavno usposabljali prihodnje vodilne evropske in neevropske novinarje;

                                                   —

                                                   se ne bali podrobno obravnavati resnih vprašanj in predstaviti objektivno realnost iz različnih vidikov;

                           (d)

                           upoštevajo, da ima lahko Euronews s svojo široko mrežo nacionalnih radiotelevizij in svojo široko distribucijo pomembno vlogo v medijskem prostoru ter pri spodbujanju razprave o Evropi, tudi v tretjih državah; kljub temu tudi priznajo, da bi za to vlogo Euronews moral:

                                       (i)

                                       imeti sredstva za nadaljevanje delovanja v različnih jezikih, vključno z neevropskimi;

                                       (ii)

                                       še naprej skrbeti za krepitev svojo uredniške neodvisnosti;

                                       (iii)

                                       imeti sredstva za spodbujanje priložnosti za izobraževanje in usposabljanje novinarjev o evropskih vprašanjih in še naprej zagotavljati priložnosti za usposabljanje zunanjih novinarjev, zlasti v okviru svojega projekta mreže Euronews;

                                       (iv)

                                       biti finančno in strukturno še dodatno okrepljen, da bo lahko deloval na primerljivi ravni s svetovnimi kanali z novicami;

                                       (v)

                                       na svoji spletni strani objaviti pregled svojih prihodkov za zagotavljanje preglednosti svojega delovanja;

                           (e)

                           projektno financiranje zunanje pomoči EU usmerjajo v tiste radiotelevizije, ki že spoštujejo najvišja merila novinarske neodvisnosti, točnosti in uravnoteženosti ter ravnajo v skladu z njimi, ter spodbujajo vrednote EU in projekte, ki bi radiotelevizijam, ki v smislu neodvisnosti, točnosti in trajnosti zaostajajo, omogočili doseči ta merila, ob upoštevanju, da mora ocenjevanje delovanja po merljivih merilih biti pogoj za morebitno nadaljnje financiranje;

                           (f)

                           na ravni EU sprožijo premislek o vzpostavitvi evropske radijske postaje, ki bi jo bilo mogoče spremljati po vsem svetu;

                           (g)

                           za čim večji učinek predlagane strategije EU za radijske in televizijske medije v okviru zunanjih odnosov EU vprašanje omejevanja svobode medijev sistematično obravnavajo na vseh dvostranskih sestankih z zadevnimi tretjimi državami;

                           (h)

                           države članice ozaveščajo o pomenu radijskih in televizijskih medijev za zunanje odnose EU in iščejo načine za usklajevanje predlagane strategije EU z ukrepi in strategijami držav članic na tem področju za izboljšanje skladnosti;

                           (i)

                           si prizadevajo za oblikovanje spodbudnega medijskega okolja v tretjih državah za razvijanje neodvisnih in profesionalnih radijskih in televizijskih medijev;

                           (j)

                           se hitro odzovejo, kadar so satelitski signali evropskih radijskih in televizijskih medijev, ki oddajajo program v mednarodnem prostoru, moteni v tretjih državah in kadar vlade tretjih držav prekinejo oddajanje evropskih medijev;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter v vednost državam članicam.

      (1)  Dokument Sveta 11855/2012.

      (2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 50.

      (3)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

      (4)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 135.

      (5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324


               30.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 408/43

         P7_TA(2014)0258
   Skupne vizumske omejitve za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega
   Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 Svetu o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2014/2016(INI))
   (2017/C 408/06)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 215 PDEU,

               —

               ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki sta ga v imenu skupine ALDE vložila Guy Verhofstadt in Kristiina Ojuland, o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (B7-0473/2013),

               —

               ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, proti katerim EU uporablja omejevalne ukrepe (1),

               —

               ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 23. oktobra 2012 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2),

               —

               ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 20. marca 2013 o primeru Sergeja Magnickega v Ruski federaciji,

               —

               ob upoštevanju izjave predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. julija 2013 o primeru Sergeja Magnickega,

               —

               ob upoštevanju resolucije in priporočila parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 28. januarja 2014 o zavračanju nekaznovanja morilcev Sergeja Magnickega,

               —

               ob upoštevanju odločitve Združenih držav o uvedbi omejitve potovanj za številne uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega, in podobnih pomislekov v številnih drugih državah,

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2012 ter zadevne politike EU (3),

               —

               ob upoštevanju člena 121(3) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0215/2014),

               A.

               ker sta prijetje in kasnejša smrt Sergeja Magnickega v priporu dobro dokumentiran in pomemben primer nespoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Rusiji ter ker sta sprožila dvom o neodvisnosti in nepristranskosti ruskih pravosodnih institucij in opozarjata na številne dokumentirane pomanjkljivosti glede spoštovanja pravne države v Rusiji;

               B.

               ker sta dve neodvisni preiskavi, ki sta ju izvedla komisija za javni nadzor spoštovanja človekovih pravic v moskovskih centrih za pridržanje in ruski predsedniški svet za razvoj civilne družbe in človekovih pravic, pokazali, da je bil Sergej Magnicki podvržen nečloveškim pogojem, namernemu zanemarjanju in mučenju;

               C.

               ker se je Rusija kot članica številnih mednarodnih organizacij, kot so Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Združeni narodi, zavezala k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države in ker ji je Evropska unija skladno s standardi Sveta Evrope večkrat ponudila dodatno pomoč ter strokovno znanje in izkušnje glede posodobitve njenega ustavnega in pravnega reda ter delovanja v skladu s tem redom;

               D.

               ker se vse bolj kaže potreba po odločni, usklajeni in celostni politiki EU do Rusije, ki bi jo podpirale vse države članice ter ki bi nudila podporo in pomoč, po potrebi pa vključevala tudi odločno in pošteno kritiko, vključno s sankcijami in omejevalnimi ukrepi;

               E.

               ker vizumske omejitve in drugi omejevalni ukrepi kot taki niso običajne pravosodne sankcije, vseeno pa pomenijo politični signal, s katerim Evropska unija sporoča svojo zaskrbljenost širšemu ciljnemu občinstvu, zato še naprej ostajajo potrebno in legitimno orodje zunanje politike;

               F.

               ker visoka predstavnica tega vprašanja ni uvrstila na dnevni red Sveta za zunanjo politiko in ker na podlagi priporočila Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 niso bili sprejeti uradni nadaljnji ukrepi;

               1.

               na Svet naslavlja naslednja priporočila:

                           (a)

                           na ravni EU naj se določi skupen seznam uradnikov, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnickega, kasnejše prikrivanje v pravosodnem postopku in nadaljnje vztrajno nadlegovanje njegove matere in vdove;

                           (b)

                           uvede in izvaja naj se prepoved izdajanja vizumov za te osebe na ravni EU in zamrznejo naj se vsa finančna sredstva, ki jih sami ali njihovi ožji družinski člani hranijo v Evropski uniji;

                           (c)

                           omogoči naj se redno pregledovanje predlaganega seznama oseb, za katere velja prepoved izdajanja vizumov;

                           (d)

                           na podlagi akta o odgovornosti pravne države za Sergeja Magnickega iz leta 2012 naj se med drugimi na seznam oseb, za katere velja prepoved izdajanja vizumov na ravni EU, uvrstijo naslednje osebe, vsa finančna sredstva, ki jih imajo v EU, pa naj se zasežejo:
                           ALISOV Igor, rojen 11. marca 1968;
                           DROGANOV Aleksej, rojen 11. oktobra 1975;
                           JEGOROVA Olga, rojena 29. junija 1955;
                           GAUS Aleksandra, rojena 29. marca 1975;
                           GERASIMOVA Anastazija, rojena 22. januarja 1982;
                           GRIN Viktor, rojen 1. januarja 1951;
                           KARPOV Pavel, rojen 27. avgusta 1977;
                           HIMINA Jelena (tudi HMINA Elena), rojena 11. februarja 1953;
                           KLJUJEV Dimitrij, rojen 10. avgusta 1967;
                           KOMNOV Dimitrij, rojen 17. maja 1977;
                           OKRIVRUČKO Aleksej (tudi KRIVORUČKO Aleks), rojen 25. avgusta 1977;
                           KUZNECOV Artem (tudi KUZNECOV Artjom), rojen 28. februarja 1975;
                           LOGUNOV Oleg, rojen 4. februarja 1962;
                           MAJOROVA Julija, rojena 23. aprila 1979;
                           PAVLOV Andrej, rojen 7. avgusta 1977;
                           PEČEGIN Andrej, rojen 24. septembra 1965;
                           PODOPRIGOROV Sergej, rojen 8. januarja 1974;
                           PONOMARJEV Konstantin, rojen 14. avgusta 1971;
                           PROKOPENKO Ivan Pavlovič, rojen 28. septembra 1973;
                           REZNIČENKO Mihail, rojen 20. februarja 1985;
                           SAPUNOVA Marina, rojena 19. junija 1971;
                           ŠUPOLOVSKI Mihail, rojen 28. septembra 1983;
                           SILČENKO Oleg, rojen 25. junija 1977;
                           STAŠINA Jelena (tudi STAŠINA Elena ali STAŠINA Helen), rojena 5. novembra 1963;
                           STEPANOVA Olga, rojena 29. julija 1962;
                           STROJITELJEV Denis, rojen 23. januarja 1973;
                           TAGIJEV Fikret, rojen 3. aprila 1962;
                           TOLČINSKI Dimitrij, rojen 11. maja 1982;
                           UHNALJOVA Svetlana (tudi UHNALJEV Svetlana ali UHNALJEVA Svetlana V.), rojena 14. marca 1973;
                           URŽUMCEV Oleg, rojen 22. oktobra 1968;
                           VINOGRADOVA Natalija, rojena 16. junija 1973;
                           VORONIN Viktor, rojen 11. februarja 1958;

                           (e)

                           Rusija naj se pozove k izvedbi verodostojne, temeljite in neodvisne preiskave smrti Sergeja Magnickega v priporu pred sojenjem in k sojenju vsem odgovornim;

                           (f)

                           Rusija naj se pozove k zaključitvi posmrtnega sojenja Sergeju Magnickemu in k prenehanju izvajanja pritiska na njegovo mater in vdovo, naj se udeležita postopka;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in Komisiji, vladam držav članic, ruski državni dumi in ruski vladi.

      (1)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 11.

      (2)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 13..

      (3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0575.