               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.4.2019
            COM(2019) 165 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede večstranskih pogajanj o pravilih in obvezah na področju elektronskega trgovanja

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Na enajsti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) 13. decembra 2017 je 70 članic STO sprejelo skupno izjavo o elektronskem trgovanju
                     1
                  , da bi začele raziskovalno delo, ki bi vodilo do prihodnjih pogajanj v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja.

                  Evropska unija (EU) je močno podprla raziskovalno delo, ki je bilo v STO opravljeno leta 2018. Raziskovalno delo je bilo pregledno in odprto za vse članice STO, v njegovem okviru pa se je razpravljalo o vseh trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja, ki so jih predstavile sodelujoče članice.

                  Po uspešnem zaključku raziskovalnega dela decembra 2018 je 76 članic STO, vključno z EU, 25. januarja 2019 potrdilo, da nameravajo začeti pogajanja v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja
                     2
                  . Sodelujoče članice so potrdile, da si bodo prizadevale doseči izid, ki bo postavljal visok standard in bo temeljil na obstoječih sporazumih in okvirih STO ter vključeval čim več članic STO. Priznale so edinstvene priložnosti in izzive, s katerimi se soočajo članice, vključno z državami v razvoju in najmanj razvitimi državami, ter mikro, mala in srednja podjetja pri elektronskem trgovanju, in se zavezale, da jih bodo upoštevale. Potrdile so tudi, da nameravajo še naprej spodbujati vse članice STO k udeležbi, da bi se dodatno povečale koristi elektronskega trgovanja za podjetja, potrošnike in svetovno gospodarstvo.

                  Zato bi morala pogajanja o e-trgovanju potekati v večstranskem okviru pod okriljem STO ter ostati pregledna in odprta za vse članice STO, ki bi se odločile, da se pogajanjem pridružijo. Sodelujoče članice lahko na začetku ali v poznejši fazi pogajanj v okviru STO predstavijo kakršen koli pogajalski predlog s področja trgovinskih vidikov elektronskega trgovanja.

                  Komisija je pridobila odobritev Sveta v okviru razvojne agende iz Dohe za pogajanja v okviru STO, in sicer med drugim o trgovini s storitvami in olajševanju trgovine ter o postopni liberalizaciji trgovinskih pravil
                     3
                  . Glede na to, da je elektronsko trgovanje sestavni del načina trgovanja s storitvami in blagom
                     4
                  , so nova pogajanja v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja zajeta z obstoječo odobritvijo, saj pogajanja o elektronskem trgovanju sodijo na področje trgovine s storitvami, olajševanja trgovine in postopne liberalizacije trgovinskih pravil
                     5
                  . Zato nov sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj v skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ni potreben.

                  Čeprav elektronsko trgovanje ni novo vprašanje na dnevnem redu STO
                     6
                  , bi lahko bila večstranska pogajanja o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja obsežna in bi lahko obravnavala številne teme, na področju katerih že obstaja notranja zakonodaja EU in v zvezi s katerimi ima EU posebne pomisleke, zlasti v zvezi s čezmejnim pretokom podatkov in avdiovizualnimi storitvami, in opredeljene posebne prednostne naloge. Zato Komisija priporoča Svetu, naj sprejme posebne pogajalske smernice za pogajanja v okviru STO o elektronskem trgovanju, da bi se natančneje določil okvir teh pogajanj.

                  Namen predlaganih pogajalskih smernic je zagotoviti, da lahko EU sodeluje pri pogajanjih o katerem koli trgovinskem vidiku elektronskega trgovanja, ki ga v pogajanjih predlagajo sodelujoče članice STO, ter pri tem v celoti spoštuje pravni red EU, vključno z okvirom za varstvo osebnih podatkov, in politične odločitve EU v trgovinskih pogajanjih.

                  Za EU so cilji pogajanj okrepiti svetovno elektronsko trgovanje, olajšati poslovanje podjetij, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, okrepiti zaupanje potrošnikov v spletno okolje in ustvariti nove priložnosti za spodbujanje vključujoče rasti in razvoja. Da bi dosegla izid, ki bo postavljal visok standard, s sodelovanjem čim večjega števila članic STO, bi morala pravila in obveze članicam omogočati ustrezno prožnost.

                  Najverjetnejši izid pogajanj v okviru STO o elektronskem trgovanju je sklop pravil STO, za katera se lahko članice naknadno in enostransko odločijo, da jih bodo dodale svojim obstoječim listam obvez v STO.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Zgornji cilji so skladni s Pogodbo o Evropski uniji (PEU), ki določa, da bi se morala EU zavzemati za „spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini“
                     7
                  .

                  Evropski svet je na zasedanju 28. in 29. junija 2018 Komisijo pooblastil, naj si prizadeva za posodobitev STO, (1) da bi STO postala pomembnejša in se sposobna bolje prilagajati spreminjajočemu svetu ter (2) da bi se okrepila njena učinkovitost. Posodobitev dejavnosti oblikovanja pravil STO, ki je eden od glavnih ciljev pogajanj o elektronskem trgovanju, je osrednja točka tega procesa.

                  Komisija je 18. septembra 2018 predstavila dokument za razpravo
                     8
                   o posodobitvi STO. Komisija je v zvezi s krepitvijo funkcije oblikovanja pravil STO med drugim poudarila potrebo, da bi morala STO obravnavati ovire za digitalno trgovino. Poudarila je, da je „[...] vzpostavitev pravil, ki zajemajo digitalno trgovino, pomembna za odpravo neupravičenih ovir za trgovanje z elektronskimi sredstvi ter zagotavljanje pravne varnosti za podjetja in varnega spletnega okolja za potrošnike. [...] nova pravila ne bi smela zajemati le trgovine s storitvami, temveč bi morala veljati za vse gospodarske sektorje.“

                  EU v pogajanjih o prosti trgovini sistematično predstavlja predloge o ambicioznih regulativnih pravilih tako o telekomunikacijskih storitvah kot tudi o digitalni trgovini. Pogajalske smernice, predlagane za pogajanja v okviru STO o elektronskem trgovanju, uporabljajo enak pristop, kot ga ima EU v svojih sporazumih o prosti trgovini (točke 10–12 Priloge).

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pravila, ki jih EU predlaga v dvostranskih pogajanjih, in pravila, ki jih EU lahko predlaga v STO, temeljijo na zakonodaji EU o notranjem trgu na področju digitalne trgovine in telekomunikacijskih storitev ter so popolnoma skladna s to zakonodajo.

                  Predlagane pogajalske smernice potrjujejo, da bi moralo biti vsako pravilo ali obveza, za katero se dogovori EU, v skladu s pravnim okvirom EU (točka 9 v Prilogi).

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Člen 207(3) in prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) PDEU.

                  Če se je treba pogajati o sporazumih v zvezi s skupno trgovinsko politiko, Komisija v skladu s členom 207(3) Svetu predloži priporočila. Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga Svet imenuje za pomoč Komisiji pri izvajanju te naloge, in v okviru smernic, ki jih Svet lahko naslovi nanjo.

                  Člen 218(3) PDEU določa, da Komisija predloži priporočila Svetu. Svet je pooblaščen, da sprejema sklepe o odobritvi začetka pogajanj, v skladu s členom 218(4) PDEU pa lahko pogajalcu da smernice in določi posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

                  Kar zadeva pogajanja v okviru STO o elektronskem trgovanju, je Svet že odobril začetek pogajanj in izdal smernice Komisiji o trgovini s storitvami in olajševanju trgovine ter o postopni liberalizaciji trgovinskih pravil v STO, v kar so zajeta trgovinska pravila in obveze, povezana z elektronskim trgovanjem (glej oddelek 1). Vendar je treba sprejeti dodatne pogajalske smernice, da se natančneje določi okvir teh pogajanj. Zato Komisija priporoča Svetu, naj sprejme sklep na podlagi člena 207(3) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) PDEU.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Skupna trgovinska politika v skladu s členom 3 PDEU spada na področje izključne pristojnosti EU. Zato se načelo subsidiarnosti ne uporablja (člen 5(3) PEU).

               •Sorazmernost

                  . Priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti.

               •Izbira instrumenta

                  Sklep Sveta Evropske unije o pogajalskih smernicah glede trgovinskih vidikov elektronskega trgovanja, da se dopolnijo smernice, izdane Komisiji o razvojni agendi iz Dohe.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Javno posvetovanje ni bilo opravljeno, saj vsebinski elementi pogajanj v okviru STO še niso znani.

                  Komisija se redno posvetuje z zainteresiranimi stranmi, med drugim v strokovni skupini za trgovinske sporazume
                     9
                   in prek dialoga s civilno družbo
                     10
                  .

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ocena učinka v tej fazi ni potrebna, saj pogajanja v okviru STO o elektronskem trgovanju temeljijo na obstoječi odobritvi Komisije za pogajanja v okviru STO s strani Sveta (glej oddelek 1). V vsebino pogajanj niso vključena nova področja politike. Gre za nadaljevanje širših pogajanj v okviru STO, ki potekajo že več let.

               (a)Poleg tega je bistveno, da EU hitro ukrepa in sodeluje že v zgodnjih fazah pogajanj.

               (b)Učinkov morebitnih novih pravil in obvez, ki izhajajo iz večstranskih pogajanj v STO, ni mogoče opredeliti vnaprej. Prvič, ker sodelujoče članice STO pogajalskih predlogov še niso predstavile. Drugič, ker ni znano, katere članice se bodo obvezale, da bodo upoštevale vsa ali nekatera nova pravila in obveznosti STO.

                  Ob zaključku pogajanj v okviru STO bo Komisija ponovno ocenila, ali je treba oceno učinka izvesti ali ne.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Pobuda v celoti spoštuje Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člen 8 o varstvu osebnih podatkov.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Pobuda nima proračunskih posledic.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Ni relevantno.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede večstranskih pogajanj o pravilih in obvezah na področju elektronskega trgovanja

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207(3) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Na enajsti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) 13. decembra 2017 je 70 članic STO sprejelo skupno izjavo o elektronskem trgovanju
                  11
               , da bi začele raziskovalno delo, ki bi vodilo do prihodnjih pogajanj v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja.

               (2)25. januarja 2019 je 76 članic STO potrdilo, da nameravajo začeti pogajanja v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja
                  12
               .

               (3)Svet je v okviru razvojne agende iz Dohe odobril začetek pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije in Komisiji dal smernice, med drugim o trgovini s storitvami, olajševanju trgovine in postopni liberalizaciji trgovinskih pravil.

               (4)Dodatne pogajalske smernice je treba sprejeti, da se natančneje opredeli stališče Unije v pogajanjih v okviru STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja.

               (5)Odbor za trgovinsko politiko bi moral biti v skladu s členom 218(4) še naprej določen kot odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Pogajalske smernice, dane Komisiji za razvojno agendo iz Dohe, se dopolnijo s pogajalskimi smernicami za večstranska pogajanja o pravilih in obvezah na področju elektronskega trgovanja, navedenimi v Prilogi.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        WT/MIN(17)/60.

                     (2)

                        WT/L/1056.

                     (3)

                        Odobritev za pogajanja v okviru razvojne agende iz Dohe je zajeta v sklopu sklepov Sveta, sprejetih od 25. oktobra 1999 do 10. marca 2008.

                     (4)

                        Delovni program z dne 25. septembra 1998 določa, da elektronsko trgovanje pomeni proizvodnjo, distribucijo, trženje, prodajo ali dobavo blaga ali storitev z elektronskimi sredstvi.

                     (5)

                        Pri tem je treba navesti zlasti sklepe Sveta z dne 25. oktobra 1999, 21. novembra 2001, 21. julija 2003 (ki izrecno določajo, da so ministrski izjavi iz Singapurja in Dohe ter z njima povezana besedila, sprejeta v Dohi, in prejšnji sklepi Sveta podlaga za ukrepanje Unije pri pogajanjih o razvojni agendi iz Dohe), 5. decembra 2003, 6. oktobra 2004, 19. julija 2005, 18. oktobra 2005, 21. novembra 2005, 12. junija 2006 in 10. marca 2008.

                     (6)

                        Delovni program STO o elektronskem trgovanju je bil sprejet leta 1998.

                     (7)

                        Člen 21(2)(e) PEU.

                     (8)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (9)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (10)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (11)

                        WT/MIN(17)/60.

                     (12)

                        WT/L/1056.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.4.2019
            COM(2019) 165 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za Sklep Sveta
            o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede večstranskih pogajanj o pravilih in obvezah na področju elektronskega trgovanja

               PRILOGA

               1.NARAVA IN OBSEG PRAVIL IN OBVEZ

               1.Svet je odobril pogajanja v Svetovni trgovinski organizaciji (v nadaljnjem besedilu: STO) v okviru razvojne agende iz Dohe, na podlagi te odobritve pa bi moral biti cilj večstranskih pogajanj določiti pravila v STO o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja, da se okrepi svetovno elektronsko trgovanje, olajša poslovanje podjetij, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, zlasti s krepitvijo zaupanja potrošnikov v spletno okolje in z ustvarjanjem novih priložnosti za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti in razvoja. Cilj pogajanj bi moral biti tudi liberalizacija trgovine s storitvami in blagom v posameznih sektorjih, ki so neposredno pomembni za omogočanje elektronskega trgovanja.

               2.Pogajanja bi bilo treba voditi in zaključiti ob ustreznem upoštevanju pravic in obveznosti članic v okviru STO ter pri tem upoštevati načela preglednosti in vključenosti in izhajati iz obstoječih sporazumov STO, vključno z izjemami v teh sporazumih.

               3.Cilj pogajanj bi moral biti razvoj pravil in obvez, ki ustrezajo visokim standardom, s sodelovanjem čim večjega števila članic STO. Pogajanja bi morala upoštevati edinstvene priložnosti za članice STO v zvezi z elektronskim trgovanjem in izzive, s katerimi se te srečujejo na tem področju. Zato bi morala pravila in obveze omogočati ustrezno prožnost.

               4.Pravila in obveze, o katerih se dogovori Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU), bi morali upoštevati obveznost obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi v obstoječih sporazumih STO, razen če se članice STO dogovorijo drugače.

               2.PREDLAGANA VSEBINA PRAVIL IN OBVEZ

               5.V pogajanjih bi bilo treba razviti nova pravila o trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja v STO. Njihov cilj bi moral biti izboljšati pogoje za svetovno elektronsko trgovanje v korist podjetij in potrošnikov v Evropski uniji ter povečati udeležbo mikro, malih in srednjih podjetij ter držav v razvoju in najmanj razvitih držav v globalnih vrednostnih verigah.

               6.Pogajanja se bodo vodila odprto in vključujoče. Zato lahko zajamejo kakršen koli trgovinski vidik elektronskega trgovanja, ki ga predlagajo sodelujoče članice. Glede na medsektorsko naravo elektronskega trgovanja lahko pogajanja zajemajo vprašanja, kot so:

               –lažje opravljanje elektronskih transakcij (npr. elektronski podpisi in druge storitve zaupanja, elektronska avtentikacija),

               –carine na elektronske prenose in preneseno vsebino,

               –zaupanje potrošnikov (npr. varstvo potrošnikov na spletu, neželena elektronska komunikacija, dostop do pravnih sredstev),

               –regulativna pravila o telekomunikacijskih storitvah, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in učinkovita konkurenca v telekomunikacijskem sektorju,

               –čezmejni pretok podatkov, zahteve glede lokalizacije podatkov in varstvo osebnih podatkov,

               –zaupanje podjetij (npr. zaščita računalniške izvorne kode, prisilni prenos tehnologije),

               –izboljšan dostop do elektronskega trgovanja (npr. dostop do interneta, spletnih storitev in javnih podatkov ali obveznosti spletnih posrednikov in dostop do njih),

               –ukrepi za olajševanje trgovine, ki zadevajo elektronsko trgovanje (npr. brezpapirno trgovanje), ob ustreznem upoštevanju sporazuma STO o olajševanju trgovine,

               –vidiki pravic intelektualne lastnine, povezani z elektronskim trgovanjem, vključno s poslovnimi skrivnostmi,

               –vprašanja, povezana z razvojem,

               –preglednost in

               –sodelovanje (npr. med sodelujočimi članicami, organi za varstvo potrošnikov).

               7.Evropska unija lahko v skladu s temi smernicami sodeluje tudi pri pogajanjih o drugih trgovinskih vidikih elektronskega trgovanja, ki jih predlagajo sodelujoče članice.

               8.Cilj pogajanj bi moral biti tudi, da se poleg obstoječih obvez članic v okviru STO zagotovi postopna liberalizacija trgovine s storitvami in blagom, in sicer z zmanjšanjem omejitev dostopa do trga in nacionalne obravnave v nekaterih posameznih sektorjih, ki so neposredno pomembni za omogočanje elektronskega trgovanja, zlasti telekomunikacijske storitve ter računalniške in sorodne storitve.

               9.Vsa pravila ali obveze, o katerih se dogovori Evropska unija, bi morali biti v skladu s pravnim okvirom EU.

               10.Zlasti se Evropska unija ne sme strinjati s pravili ali obvezami, ki bi lahko vplivali na njen pravni okvir o kibernetski varnosti, zlasti na visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Evropski uniji.

               11.Poleg tega se Evropska unija ne sme strinjati s pravili ali obvezami, ki bi lahko vplivali na njen pravni okvir o varstvu osebnih podatkov. Kar zadeva čezmejni pretok podatkov (zahteve glede lokalizacije podatkov in varstvo osebnih podatkov), mora Evropska unija upoštevati horizontalni pristop, ki je bil sprejet v zvezi z dvostranskimi trgovinskimi in naložbenimi sporazumi.

               12.Poleg tega morajo Evropska unija in njene države članice obdržati možnost, da ohranijo in razvijajo svojo zmogljivost za določanje in izvajanje kulturnih in avdiovizualnih politik za namene ohranjanja svoje kulturne raznolikosti. Evropska unija se ne sme strinjati s pravili ali obvezami za avdiovizualne storitve. Evropska unija ne sme prevzeti obvez o opravljanju storitev ali izvajanju dejavnosti v okviru izvajanja javnih pooblastil.

               13.Pravila in obveze Evropski uniji, njenim državam članicam in njenim nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom ne bi smela preprečevati urejanja gospodarske dejavnosti v javnem interesu, da se uresničijo legitimni cilji javnih politik, kot so varstvo in spodbujanje javnega zdravja, socialne storitve, javno izobraževanje, varnost, okolje, javna morala, socialno varstvo ali varstvo potrošnikov, varstvo zasebnosti in osebnih podatkov ter spodbujanje in zaščita kulturne raznolikosti. Visoko kakovost javnih storitev v Evropski uniji bi bilo treba ohranjati v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, zlasti Protokolom št. 26 o storitvah splošnega pomena, pri čemer bi bilo treba upoštevati pridržke Evropske unije na tem področju, tudi v skladu s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami (GATS).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.9.2019
            COM(2019) 417 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

                  Zelenortski otoki in EU so že več kot 35 let tesno in zelo konstruktivno povezani, predvsem na podlagi pomembnega in stalnega razvojnega sodelovanja. Od novembra 2007 odnose med EU in Zelenortskimi otoki ureja posebno partnerstvo med EU in Zelenortskimi otoki, ki je ambiciozno orodje za krepitev dvostranskih odnosov ter predstavlja edinstven primer v skupini afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav. Eden od ciljev posebnega partnerstva je okrepiti mobilnost in medosebne stike med državljani EU in Zelenortskih otokov ter okrepiti sodelovanje v boju proti nezakonitemu priseljevanju. Zelenortski otoki so okviru tega partnerstva leta 2008 kot prva afriška država sklenili partnerstvo za mobilnost z EU. Cilj partnerstva za mobilnost je okrepiti sodelovanje z EU na področju migracij, upravljanja meja ter boja proti nedovoljenim migracijam in trgovini z ljudmi.

                  Posebno partnerstvo je omogočilo pogajanja in sklenitev Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije
                     1
                   (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil sprejet vzporedno s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
                     2
                  . Oba sporazuma sta začela veljati 1. decembra 2014.

                  2. februarja 2020 se bo začela uporabljati Uredba (EU) 2019/1155 z dne 20. junija 2019 o spremembi vizumskega zakonika
                     3
                  .  V primeru neskladja med njima bi Sporazum kot mednarodni sporazum Unije prevladal nad sekundarno zakonodajo Unije in bi se zato še naprej uporabljal. Vizumski zakonik pa se bo uporabljal tudi za zadeve, ki jih Sporazum ne zajema. Zato bodo nekatere določbe revidiranega vizumskega zakonika vplivale na postopke za izdajanje vizumov državljanom Zelenortskih otokov.

                  Revidirani vizumski zakonik na primer uvaja usklajen pristop k izdajanju vizumov za večkratni vstop rednim potnikom, ki v preteklosti niso kršili vizumov, za obdobje, ki se postopoma povečuje z 1 na 5 let, zagotovil pa bo tudi možnost, da se za otroke, stare od šest do manj kot 18 let opustijo vizumske takse. Prav tako povečuje splošno višino vizumske takse s 60 EUR na 80 EUR in uvaja možnost, da se z izvedbenim sklepom Sveta začasno prekličejo nekatere poenostavitve, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav (in/ali nekatere kategorije potnikov teh držav), kot so oprostitve vizumske takse, trajanje veljavnosti vizumov za večkratni vstop, zmanjšanje števila dokazil, ki jih je treba predložiti, če je raven sodelovanja države pri ponovnem sprejemu ocenjena kot nezadostna.

                  Sporazum z Zelenortskimi otoki v nasprotju s podobnimi sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki jih je EU sklenila z drugimi tretjimi državami, ne vključuje določbe, ki znižuje višino vizumske takse, niti ne določa usklajenega seznama dokazil, ki jih mora predložiti prosilec za utemeljitev namena potovanja. Poleg tega Sporazum ne omogoča začasnega preklica vseh ali nekaterih njegovih določb v primeru nezadostnega sodelovanja pri ponovnem sprejemu.

                  Evropska komisija glede na navedeno meni, da je treba prilagoditi sporazum, sklenjen z Zelenortskimi otoki.

                  Vizumska politika Zelenortskih otokov za državljane EU

                  S 1. januarjem 2019 so Zelenortski otoki državljane EU izvzeli iz vizumske obveznosti (za bivanje do 30 dni), ko potujejo na njihovo ozemlje.

               Državljani EU lahko izkoristijo poenostavitve iz Sporazuma za bivanje, daljše od 30 dni in do 90 dni v obdobju 180 dni.

                  Če bi Zelenortski otoki ponovno uvedli vizumsko obveznost za državljane EU, bi določbe Sporazuma na podlagi vzajemnosti v celoti veljale za državljane EU.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Kot je pojasnjeno v prejšnjem oddelku, je glavni cilj, ki ga je treba doseči s pogajanji in sklenitvijo spremenjenega sporazuma, uskladiti poenostavitve, odobrene za državljane Zelenortskih otokov, s spremenjenimi določbami vizumskega zakonika.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga za to priporočilo je člen 218(3) in (4) PDEU.

                  Vsebina spremenjenega sporazuma bi bila del skupne vizumske politike Unije za kratkoročno bivanje do 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. Zato je mogoče pričakovati, da bo materialna pravna podlaga sklepov o podpisu in sklenitvi sporazuma člen 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Unija je že izvajala svojo pristojnost na tem področju in je v zvezi s tem določila pravila s sprejetjem vizumskega zakonika, ki določa postopke in pogoje za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje, ki so zavezujoči za vse države članice Evropske unije, ki izvajajo schengenski pravni red.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

                  Skupni odbor, ustanovljen za spremljanje izvajanja Sporazuma, je bil sklican trikrat (5. oktobra 2015, 19. oktobra 2016 in 27. novembra 2017) in je potrdil splošno pozitivno izvajanje, ob tem pa opredelil možne izboljšave pri nekaterih vidikih postopka obravnave vlog za izdajo vizuma. Skupni odbor je zlasti priporočil, naj si obe strani prizadevata za okrepitev prizadevanj za ustrezno in celovito obveščanje prosilcev za vizum o zahtevah in možnostih za vložitev in prejem schengenskega vizuma.

               Število vlog za izdajo vizuma, vloženih na konzulatih držav članic na Zelenortskih otokih, se je od začetka veljavnosti Sporazuma stalno povečevalo. Leta 2014 je bilo vloženih 14 694 vlog za izdajo vizuma. To število se je leta 2018 povečalo na 20 158 (+37,2 %). Čeprav počasneje, se je tudi število izdanih vizumov povečalo z 11 370 leta 2014 na 13 343 leta 2018 (+17,3 %). Stopnja zavrnitve vlog za izdajo vizuma je leta 2018 znašala 33,5 %.

                  Države članice, ki izdajajo vizume na Zelenortskih otokih (Španija in Portugalska, pri čemer slednja predstavlja 19 držav članic na skupnem vizumskem centru v Praii), se redno sestajajo v skupini schengenskega sodelovanja na lokalni ravni (LSC) v Praii. Delegacija EU na Zelenortskih otokih predseduje tem srečanjem.

                  Skupina LSC se je strinjala v oceni o splošnem dobrem izvajanju Sporazuma ter veljavnih določb vizumskega zakonika. Hkrati je bilo ugotovljenih več težav pri obravnavi vlog za izdajo vizumov, ki so jih vložili državljani Zelenortskih otokov, zlasti glede dokazil, ki upravičujejo namen potovanja in/ali potrjujejo pripadnost eni od kategorij prosilcev, opredeljenih v sedanjem sporazumu, za katere veljajo poenostavitve.

                  Delovna skupina Sveta za vizume je o trenutnem stanju izvajanja Sporazuma razpravljala petkrat (26. oktobra 2015, 27. oktobra 2016, 11. decembra 2017, 20. maja 2019 in 10. julija 2019). Komisija je na zadnjem srečanju obvestila države članice o pripravljalnih pogovorih z organi Zelenortskih otokov glede morebitne spremembe Sporazuma in njegovega področja uporabe.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Predvideni spremenjeni sporazum ne bo vplival na proračun EU.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Pogajalske smernice

               Vizumska taksa in oprostitve vizumske takse

               V drugih sporazumih o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami, znaša splošna vizumska taksa 35 EUR. Ta znesek je bil vključen v prejšnje pogajalske smernice, pri čemer je bila upoštevana vizumska taksa v višini 60 EUR iz vizumskega zakonika. Sporazum z Zelenortskimi otoki ne vsebuje določbe, ki bi določala znižanje splošne vizumske takse.

               Ker se bo v revidiranem vizumskem zakoniku vizumska taksa povečala s 60 EUR na 80 EUR, se bo ta povečana taksa uporabljala tudi za prosilce z Zelenortskih otokov.

               Zato se predlaga zmanjšanje vizumske takse za prosilce z Zelenortskih otokov, kot je bilo uvedeno za državljane vseh drugih tretjih držav, ki so z EU sklenile sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov. Vendar bi morala biti višina znižane takse sorazmerna z revidirano vizumsko takso. Zato se predlaga, da se znižana taksa določi v višini polovice zneska, določenega v nacionalni zakonodaji pogodbenic (za EU v vizumskem zakoniku). Ta pristop bi EU omogočil, da prilagodi višino takse glede na spreminjajoče se okoliščine.

               Med pogajanji bi bilo treba razmisliti o vključitvi dodatnih kategorij prosilcev, za katere bi bilo treba opustiti vizumsko takso.

               Vizumi za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo

               Sporazum o spremembi bo moral upoštevati spremembe, ki so bile uvedene z revidiranim vizumskim zakonikom v zvezi z izdajo vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo.

               Trenutno veljavni sporazum omogoča dostop do petletnih vizumov za večkratni vstop omejenemu številu kategorij rednih potnikov (npr. članom nacionalnih in regionalnih vlad, stalnim članom uradnih delegacij, poslovnežem, ožjim družinskim članom), hkrati pa zagotavlja „kaskado“ vizumov za večkratni vstop s postopno vse daljšo veljavnostjo za druge kategorije rednih potnikov.

               Vendar revidirani vizumski zakonik (člen 24(2)) določa drugačen „kaskadni“ sistem za pridobitev vizumov za večkratni vstop, ki ni omejen na posebne kategorije.

               Zato se predlaga, da spremenjeni sporazum sledi podobnemu pristopu, tj. „kaskadnemu“ pristopu, ki bi se uporabljal za vse prosilce, razen tistih, ki spadajo v kategorije, za katere se bodo petletni vizumi za večkratni vstop odobrili že v skladu s členom 5(1) sedanjega sporazuma.

               Poleg tega bi moral sporazum o spremembi zmanjšati število vizumov, katerih zakonita uporaba je predpogoj za pridobitev vizuma za večkratni vstop, in/ali podaljšati referenčna obdobja, v katerih je treba pridobiti in zakonito uporabiti določeno število vizumov.

               Seznam dokazil za namen potovanja / dokazilo o nastanitvi

               Obstoječi sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki jih je EU sklenila z drugimi tretjimi državami, omogočajo poenostavitve z zmanjšanjem števila dokazil, potrebnih za dokazovanje namena potovanja, običajno na en sam dokument za vsako kategorijo prosilcev. Sporazum z Zelenortskimi otoki nasprotno ne vključuje take določbe.

               Sporazum o spremembi bi moral določiti seznam dokazil, ki jih morajo predložiti prosilci za utemeljitev svojega namena potovanja. Število dokazil bi moralo biti zmanjšano na ponavadi eno dokazilo na kategorijo. S tem bi poenostavili postopek obravnave vloge in olajšali identifikacijo prosilcev, ki spadajo v eno od kategorij, določenih v Sporazumu.

               Poleg tega vizumski zakonik določa nekatere horizontalne poenostavitve v zvezi z dokazili, ki jih morajo zagotoviti redni potniki. V skladu s členom 14(6) se zahteve za nekatera dokazila „lahko opustijo, če je prosilec konzulatu ali centralnim organom znan po poštenosti in zanesljivosti, zlasti kar se tiče zakonite uporabe prejšnjih vizumov, in ni dvoma, da bo ob prehodu zunanjih meja držav članic izpolnjeval zahteve iz člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta“.

               Glede na to načelo bi moral spremenjeni sporazum vsebovati določbo, v skladu s katero bi morala biti oseba, ki je pridobila prvi vizum za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo (za eno, dve ali tri leta), tj. dosegla drugi korak v „kaskadi“, načeloma oproščena predložitve dokazil o nastanitvi in/ali načinu plačila take nastanitve.

               Oprostitev vizumske obveznosti za imetnike prepustnice EU

               S spremenjenim sporazumom bi bilo treba imetnike prepustnice EU, ki se izdajo nekaterim uslužbencem institucij Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1417/2013, izvzeti iz vizumske obveznosti.

               Razlogi za začasni preklic zaradi neizvajanja sporazuma o ponovnem sprejemu

               Sporazum določa možnost, da se ga začasno prekliče na podlagi izčrpnega seznama razlogov, na primer zaradi javnega reda, zaščite nacionalne varnosti, varovanja javnega zdravja.

               V skladu s pristopom iz revidiranega vizumskega zakonika, ki povezuje sodelovanje na področju ponovnega sprejema s poenostavitvijo vizumskih postopkov, bi bilo treba v sporazumu o spremembi razširiti seznam razlogov za začasni preklic, tako da bi vključeval možnost, da EU v celoti ali delno začasno prekliče njegovo izvajanje v primeru pomanjkljivega izvajanja Sporazuma o ponovnem sprejemu, sklenjenega med EU in Zelenortskimi otoki, ali nezadostne ravni sodelovanja v boju proti nedovoljenim migracijam.

               6.SKLEPNE UGOTOVITVE

                  Glede na navedeno Komisija Svetu priporoča, naj odobri začetek pogajanj o Sporazumu med EU in Republiko Zelenortski otoki o spremembi trenutno veljavnega Sporazuma med EU in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ker bi bilo treba začeti pogajanja o sklenitvi sporazuma med z Republiko Zelenortski otoki o spremembi trenutno veljavnega Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Evropske unije pogaja o mednarodnem sporazumu z Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo v posvetovanju z Delovno skupino Sveta za vizume.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 282, 24.10.2013, str. 3.

                     (2)

                        UL L 282, 24.10.2013, str. 15.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik). UL L 188, 12.7.2019, str. 25.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.9.2019
            COM(2019) 417 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije

               PRILOGA

               Pogajalske smernice

               Komisija bi morala med pogajanji doseči cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               1.Namen in obseg sporazuma

               Namen sporazuma je spremeniti obstoječi Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije
                  1
                (v nadaljnjem besedilu: obstoječi sporazum). Slednji, ki je začel veljati 1. decembra 2014, se uporablja za izdajanje vizumov državljanom Republike Zelenortski otoki (v nadaljnjem besedilu: Zelenortski otoki) za načrtovano bivanje na schengenskem območju, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.

               Zelenortski otoki od 1. januarja 2019 državljane EU, ki potujejo na Zelenortske otoke, izvzemajo iz vizumske obveznosti za bivanje do 30 dni. Državljani EU imajo načeloma pravico do poenostavitev iz Sporazuma za bivanja, daljša od 30 dni in do 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.

               Sporazum o spremembi bi se na podlagi vzajemnosti prav tako v celoti uporabljal, če bi se Zelenortski otoki odločili za ponovno uvedbo vizumske obveznosti za državljane EU.

               Ta sporazum o spremembi bi moral določiti jasne, nedvoumne in pravno zavezujoče pravice in obveznosti za poenostavitev vizumskih postopkov in postopkov izdajanja vizumov za državljane Zelenortskih otokov, ob upoštevanju pravil iz revidiranega vizumskega zakonika
                  2
               .

               2.Posebna vprašanja

               Sporazum o spremembi bi moral upoštevati obstoječi sporazum, predhodne sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki jih je Unija sklenila z drugimi tretjimi državami, ter poseben položaj Zelenortskih otokov, ki so bili prva tretja država, ki ni v sosedstvu EU in s katero je EU sklenila sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov vzporedno s sporazumom o ponovnem sprejemu.

               Poleg tega sprememba vizumskega zakonika, ki je začela veljati 2. avgusta 2019 in se bo začela uporabljati 2. februarja 2020, določa številne spremembe splošnih pravil za postopke izdajanja vizumov. Upoštevati bi bilo treba tudi revidirana pravila, da se zagotovi, da poenostavitve, ponujene Zelenortskim otokom v sporazumu o spremembi, še naprej presegajo splošna pravila iz revidiranega vizumskega zakonika.

               2.1.Vizumska taksa

               Sporazum o spremembi bi moral določiti takso za obravnavanje vlog za izdajo vizuma v višini polovice zneska, ki je določen v nacionalni zakonodaji pogodbenic.

               Poleg kategorij, opredeljenih v členu 5(1) obstoječega sporazuma, je treba za prosilce, mlajše od 18 let, takso opustiti. Lahko bi razmislili tudi o vključitvi drugih kategorij prosilcev, kot so bližnji sorodniki državljanov EU.

               2.2
                     Vizumi za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo

               Pravila za izdajo petletnih vizumov za večkratni vstop nekaterim kategorijam prosilcev, določenim v členu 4(1) obstoječega sporazuma, bi se morala še naprej uporabljati.

               Poleg tega bi moral sporazum o spremembi opredeliti pravila za izdajanje vizumov za večkratni vstop vsem drugim prosilcem, in sicer na podlagi določb člena 24 revidiranega vizumskega zakonika.

               S členom 24(2) revidiranega vizumskega zakonika je vzpostavljen splošen „kaskadni“ sistem izdajanja vizumov za vse prosilce, ne glede na namen njihovega potovanja. Podoben pristop bi bilo treba določiti v sporazumu o spremembi.

               Sporazum o spremembi bi moral poenostaviti izdajanje vizumov za večkratni vstop z zmanjšanjem števila predhodno pridobljenih in zakonito uporabljenih vizumov in/ali s podaljšanjem referenčnih obdobij, v katerih je treba pridobiti in zakonito uporabljati določeno število vizumov. Tak „kaskadni“ sistem bi lahko bil na primer naslednji:

               –prosilci bi morali po enem ali dveh zakonito pridobljenih in uporabljenih vizumih v zadnjih 24 mesecih pri oddaji vloge za naslednji vizum dobiti vizum za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta;

               –po zakoniti uporabi enega enoletnega vizuma za večkratni vstop v zadnjih 30 ali 36 mesecih bi bilo treba prosilcu odobriti vizum za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo (na primer dve ali tri leta);

               –po zakoniti uporabi enega dvo- ali triletnega vizuma za večkratni vstop v zadnjih 42 ali 48 mesecih bi bilo treba prosilcu odobriti vizum za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo (na primer tri ali največ pet let).

               2.3
                     Dokazila

               V spremenjenem sporazumu bi bilo treba zagotoviti poenostavitve v zvezi z dokazili, ki jih je treba predložiti ob vložitvi vloge za izdajo vizuma.

               Število dokazil, ki jih je treba predložiti za dokazovanje prosilčevega namena potovanja, bi bilo treba zmanjšati na načeloma eno dokazilo na kategorijo prosilcev, zajeto v sporazumu o spremembi.

               Prosilci, ki so že pridobili in zakonito uporabili vizum za večkratni vstop (veljaven vsaj eno leto), bi načeloma morali biti oproščeni predložitve dokazil v zvezi z nastanitvijo ali dokazil o zadostnih sredstvih za kritje nastanitve.

               2.4
                     Izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike prepustnice EU

               S sporazumom o spremembi bi morali biti imetniki prepustnice EU, ki se izda nekaterim uslužbencem institucij Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1417/2013, izvzeti iz vizumske obveznosti.

               2.5
                     Klavzula o začasni prekinitvi izvajanja

               Sporazum o spremembi bi moral spremeniti končne določbe obstoječega sporazuma, tako da se pogodbenicama omogoči, da v celoti ali delno začasno prekineta njegovo izvajanje iz kakršnega koli razloga in izrecno v primeru, ko se šteje, da Zelenortski otoki na področju ponovnega sprejema ne sodelujejo v zadostni meri.

                     (1)

                        UL L 282, 24.10.2013, str. 3.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) UL L 188, 12.7.2019, str. 25.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 15.11.2019
            COM(2019) 595 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               To priporočilo se nanaša na sklep o pooblastitvi Komisije, da v imenu Unije sodeluje v pogajanjih za delni pregled Mednarodnega sporazuma o sladkorju, ki ga je Mednarodni svet za sladkor sklenil izvajati pod vodstvom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj. V skladu s sklepom Mednarodnega sveta za sladkor z dne 19. julija 2019 navedena pogajanja zadevajo upravni proračun in prispevke članic ter omejene spremembe glede ciljev in delovnega programa Mednarodne organizacije za sladkor.

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               •Sprememba Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

               Evropska unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o sladkorju.

               Cilj Mednarodnega sporazuma o sladkorju je zagotoviti okrepljeno mednarodno sodelovanje v zvezi s sladkorjem na svetovnih trgih in povezanimi vprašanji, oblikovati forum za medvladna posvetovanja o sladkorju in načinih za izboljšanje svetovnega sektorja sladkorja, poenostaviti trgovanje z zbiranjem in širjenjem informacij o dogajanju na svetovnem trgu sladkorja in drugih sladil ter spodbujati vse večje povpraševanje po sladkorju, zlasti za netradicionalne rabe. Mednarodni sporazum o sladkorju je začel veljati 1. januarja 1993 za obdobje treh let do 31. decembra 1995. Od takrat se je redno podaljševal za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bil podaljšan s sklepom Mednarodnega sveta za sladkor julija 2019 in bo veljal do 31. decembra 2021.

               V skladu s členom 8 Mednarodnega sporazuma o sladkorju je Mednarodni svet za sladkor pristojno telo za opravljanje vseh nalog za izvajanje določb Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Člen 13 Mednarodnega sporazuma o sladkorju določa, da se vsi sklepi Mednarodnega sveta za sladkor načeloma sprejemajo s soglasjem, razen če Mednarodni sporazum o sladkorju ne določa drugače. Če ni soglasja, se sklepi sprejmejo z navadno večino glasov, razen kadar Mednarodni sporazum o sladkorju določa posebno glasovanje.

               V skladu s členom 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju imajo članice Mednarodne organizacije za sladkor skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica Mednarodne organizacije za sladkor ima določeno število glasov, ki se vsako leto prilagodi po vnaprej določenih merilih iz Mednarodnega sporazuma o sladkorju.

               Sporazum, zlasti porazdelitev glasov med članicami, ki določa tudi prispevek članice, ne odraža več dejanskih razmer na svetovnem trgu sladkorja. Unija zdaj zdaleč največ prispeva v proračun Mednarodne organizacije za sladkor. Od leta 2015 je Mednarodna organizacija za sladkor v delovnih skupinah razpravljala o možnosti revizije mehanizma porazdelitve glasov.

               Svet je Komisijo leta 2017 pooblastil, da v Mednarodnem svetu za sladkor z ostalimi pogodbenicami Mednarodnega sporazuma o sladkorju začne pogajanja za posodobitev Mednarodnega sporazuma o sladkorju, zlasti glede neskladnosti med številom glasov in finančnim prispevkom članic Mednarodne organizacije za sladkor na eni strani ter njihovim relativnim položajem na svetovnem trgu sladkorja na drugi strani. Pooblastilo velja do 31. decembra 2019. Komisija je na podlagi tega pooblastila prevzela pobudo za pogajanja z državami članicami Mednarodne organizacije za sladkor in predstavila konkretne predloge za spremembo člena 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju, ki ureja sprejetje upravnega proračuna in prispevke članic.

               Mednarodni svet za sladkor se je na svoji 55. seji 19. julija 2019 odločil, da pred svojim naslednjim zasedanjem novembra 2019 začne pogajanja pod vodstvom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj. Pogajanja bodo zadevala delni pregled Mednarodnega sporazuma o sladkorju s poudarkom na poglavjih I in VII, zlasti v zvezi z „upravnim proračunom in prispevki članic“, ter druge omejene spremembe, vključno s poglavjema IX in X, ki so se ju članice odločile izpostaviti. V skladu s sklepom Mednarodnega sveta za sladkor je treba postopek zaključiti pred 31. decembrom 2021. To pomeni, da bi morala predvidena posodobitev Sporazuma poleg porazdelitve glasov in finančnega prispevka članic (poglavje VII) vključevati tudi:

               (1)splošne cilje Mednarodne organizacije za sladkor (poglavje I), zlasti zaradi vključitve etanola,

               (2)širši pogled na „informacije in študije“ (poglavje IX), predvsem da se omogoči vključitev etanola v take dejavnosti,

               (3)širši pogled na „raziskave in razvoj“ (poglavje X).

               Splošni namen Mednarodne organizacije za sladkor, kot je opisan v členu 1 Sporazuma, se niti ob morebitni vključitvi etanola ne bi spremenil.

               Reforma Mednarodne organizacije za sladkor, s katero bi se njene prakse bolj približale tistim, ki jih Unija spodbuja v drugih mednarodnih odborih za primarne proizvode, ter gibanjem na svetovnem trgu sladkorja od leta 1992, je nedvomno v interesu Unije. Reforma bi morala zagotoviti vsaj preglednost glede obveznosti članic pri glasovanju in njihovih finančnih prispevkov. Dodelitev glasov v Mednarodni organizaciji za sladkor bi morala biti izmerljiva glede na kazalnike, kot so trgovanje, poraba, proizvodnja in plačilna sposobnost. Zadnji kazalnik se uporablja v Združenih narodih in omogoča upoštevanje razvojnega vidika sladkorja. Upoštevanje tega kazalnika omogoča nalaganje večjega dela finančnih obveznosti tistim članicam, ki so bolj sposobne prispevati v proračun Mednarodne organizacije za sladkor. Formalna vključitev etanola med cilje in v delovni program Mednarodne organizacije za sladkor je v skladu s ciljem Unije za posodobitev Mednarodnega sporazuma o sladkorju, katerega vsebina bo tako usklajena z uveljavljeno prakso.

               •Usklajenost z obstoječo prakso v mednarodnih odborih za primarne proizvode

                  V mednarodnih odborih za primarne proizvode, kot sta Mednarodni svet za žito in Mednarodni svet za oljke, je Unija s pogajanji dosegla dodelitev glasovalnih pravic in jasne letne mehanizme posodabljanja, ki odražajo relativno pomembnost Unije na trgu žit ter oljk in oljčnega olja. V Mednarodnem svetu za žito so kazalniki trgovanje, poraba in proizvodnja. V Mednarodni organizaciji za sladkor pa sedaj za razliko od tega Sporazum od leta 1992 dalje ne omogoča prilagoditev, ki bi odražale spreminjajoči se položaj članic v svetovnem sektorju sladkorja. Poleg tega članice dodelitve glasovalnih pravic sedaj ne morejo izračunati vnaprej, pač pa se ta izračuna na nepregleden način. Delni pregled Mednarodnega sporazuma o sladkorju bi moral biti usmerjen v uskladitev praks Mednarodne organizacije za sladkor s tistimi, ki obstajajo v ostalih mednarodnih odborih za primarne proizvode.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Sladkor je znotraj skupne trgovinske politike Unije in skupne kmetijske politike občutljiv proizvod. V pogajanjih Unije o mednarodni trgovini je ključnega pomena in Komisija skrbno spremlja tako njegovo proizvodnjo kot trgovanje z njim. Sladkor je tudi pomemben primarni proizvod številnih držav v razvoju in njegov razvojni vidik je bistvenega pomena za skupno trgovinsko politiko. Mednarodna organizacija za sladkor širokemu krogu članic omogoča nevtralen prostor za razpravo o vprašanjih v zvezi s sladkorjem. Hkrati spremljanje gibanj na svetovnem trgu sladkorja omogoča upravljanje trga v okviru skupne kmetijske politike.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Člen 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se odobri začetek pogajanj in imenuje pogajalca ali vodjo pogajalske skupine Unije glede na predmet predvidenega sporazuma. V skladu s členom 218(4) PDEU da Svet pogajalcu smernice in določi poseben odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

               •Uporaba v obravnavanem primeru

               Predvideno pooblastilo za pogajanja bi moralo pogajalcem v imenu Unije omogočiti doseganje splošnih ciljev, kot so določeni v prvi alinei točke 1.

                  Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(3) in (4) PDEU.

               •Zaključek

               Pravna podlaga za predlagani sklep bi moral biti člen 218(3) in (4) PDEU.

               ·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

               Unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o sladkorju, v Mednarodnem svetu za sladkor jo zastopa Komisija. Države članice niso ločena pogodbenica Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Pogajanja Unije o delnem pregledu Mednarodnega sporazuma o sladkorju so v izključni pristojnosti Unije.

               ·Sorazmernost

                  Sprememba Mednarodnega sporazuma o sladkorju, da bi se oblikovala struktura glasovalnih pravic, ki odraža relativno pomembnost članic Mednarodne organizacije za sladkor v svetovnem sektorju sladkorja, ter druga vprašanja, ki vodijo k posodobitvi Sporazuma, so v interesu Unije. Sodelovanje Unije v Mednarodni organizaciji za sladkor trenutno koristi tako Uniji kot ostalim državam članicam Mednarodne organizacije za sladkor. Ker pa spremembe relativne pomembnosti Unije niso privedle do zmanjšanja števila glasov in s tem manjšega finančnega prispevka, je cena sodelovanja previsoka. Druge članice Mednarodne organizacije za sladkor so okrepile svojo prisotnost na svetovnih trgih sladkorja, vendar se njihov prispevek ni sorazmerno povečal. Zaradi posodobitve Sporazuma in razširitve področja uporabe Sporazuma se stroški ne bi povišali, pač pa bi se po ocenah povečalo zanimanje za Mednarodno organizacijo za sladkor, po možnosti s pritegnitvijo novih članic ter povečanjem pomena njenega dela.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Unija je članica Mednarodne organizacije za sladkor in njeno članstvo sektor sladkorja v Uniji in večina držav članic od leta 1992 na splošno podpira. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o postopku, katerega edini namen je nadaljevanje članstva Unije v Mednarodni organizaciji za sladkor, se ne zdijo potrebna, čeprav bi bila v skladu s pravili, ki veljajo za druge mednarodne organe za primarne proizvode, katerih članica je Unija. Zaradi zmanjšanja relativnega pomena Unije na svetovnem trgu sladkorja bi se morali nekoliko zmanjšati tudi prispevki v proračun Mednarodne organizacije za sladkor.

               •Ocena učinka

               Celovita ocena učinka ni potrebna, ker ni verjetno, da bi ukrep lahko imel znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke. Uspešna sprememba Mednarodnega sporazuma o sladkorju bi zmanjšala finančni prispevek Unije v proračun Mednarodne organizacije za sladkor. Hkrati bi preglednejša in pravičnejša dodelitev glasov lahko celo pomagala privabiti nove članice v Mednarodno organizacijo za sladkor, s čimer bi se stroški še dodatno zmanjšali.

                  Čeprav je pošten in pravičen prispevek Unije v proračun Mednarodne organizacije za sladkor gotovo v središču potrebe po spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju, je za poziv k reformi več proračunskih razlogov. Potreba po tem, da prispevki članic Mednarodne organizacije za sladkor v upravni proračun Mednarodne organizacije za sladkor odražajo njihovo pomembnost, je ključno izhodišče za posodobitev Mednarodne organizacije za sladkor in naj bi tudi spodbudilo bolj dejavno sodelovanje njenih članic v Organizaciji.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Začetek pogajanj ne vpliva na proračun.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992
                  1
                in članica Mednarodne organizacije za sladkor.

               (2)Unija je od leta 1995 odobrila podaljšanje Mednarodnega sporazuma o sladkorju za dveletna obdobja. Komisija je na 55. seji Mednarodnega sveta za sladkor 19. julija 2019 na podlagi pooblastila Sveta
                  2
                izrazila svoje stališče v prid nadaljnjemu podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju za obdobje do dveh let, ki se izteče 31. decembra 2021.

               (3)V skladu s členom 8 Mednarodnega sporazuma o sladkorju Mednarodni svet za sladkor izvaja ali zagotavlja izvajanje vseh nalog, potrebnih za izvajanje določb Mednarodnega sporazuma o sladkorju. V skladu s členom 13 Mednarodnega sporazuma o sladkorju se vsi sklepi Mednarodnega sveta za sladkor načeloma sprejemajo s soglasjem. Če ni soglasja, se sklepi sprejmejo z navadno večino glasov, razen če Mednarodni sporazum o sladkorju določa posebno glasovanje.

               (4)V skladu s členom 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju imajo članice Mednarodne organizacije za sladkor skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica Mednarodne organizacije za sladkor ima določeno število glasov, ki se vsako leto prilagodi v skladu z vnaprej določenimi merili iz Mednarodnega sporazuma o sladkorju.

               (5)Sodelovanje v Mednarodnem sporazumu o sladkorju je ob upoštevanju pomena tega sektorja za številne države članice in za gospodarstvo evropskega sektorja sladkorja v interesu Unije.

               (6)Vendar institucionalni okvir Mednarodnega sporazuma o sladkorju, zlasti porazdelitev glasov med članicami Mednarodne organizacije za sladkor, ki določa tudi finančni prispevek članic v proračun Mednarodne organizacije za sladkor, ne odraža več dejanskih razmer na svetovnem trgu sladkorja.

               (7)V okviru pravil Mednarodnega sporazuma o sladkorju o finančnih prispevkih v proračun Mednarodne organizacije za sladkor je delež Unije od leta 1992 ostal nespremenjen, čeprav se je svetovni trg sladkorja, in zlasti relativni položaj Unije na njem, v tem času bistveno spremenil. Zato je Unija v Mednarodni organizaciji za sladkor v zadnjih letih prevzela nesorazmerno velik delež proračunskih stroškov in odgovornosti.

               (8)Svet je Komisijo s Sklepom Sveta (EU) 2017/2242
                  3
                pooblastil, da v Mednarodnem svetu za sladkor z ostalimi pogodbenicami Mednarodnega sporazuma o sladkorju začne pogajanja za posodobitev Mednarodnega sporazuma o sladkorju, zlasti glede neskladnosti med številom glasov in finančnim prispevkom članic Mednarodne organizacije za sladkor na eni strani ter njihovim relativnim položajem na svetovnem trgu sladkorja na drugi strani. Pooblastilo velja do 31. decembra 2019.

               (9)Komisija je na podlagi pooblastila, dobljenega s Sklepom (EU) 2017/2242, začela pogajanja z državami članicami Mednarodne organizacije za sladkor in predstavila konkretne predloge za spremembo člena 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju, ki ureja sprejetje upravnega proračuna in prispevkov članic. Mednarodni svet za sladkor se je na svoji 55. seji 19. julija 2019 odločil, da pred svojim naslednjim zasedanjem novembra 2019 začne pogajanja za delni pregled Mednarodnega sporazuma o sladkorju pod vodstvom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD). Na podlagi zahtev več držav članic Mednarodne organizacije za sladkor je Mednarodni svet za sladkor sklenil, da bodo poleg pregleda člena 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju, ki ga predlaga Unija, uradna pogajanja potekala tudi o drugih področjih Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Gre zlasti za cilje in prednostne naloge Mednarodne organizacije za sladkor.

               (10)V skladu s sklepom Mednarodnega sveta za sladkor z dne 19. julija 2019 se ta pogajanja zaključijo najpozneje 31. decembra 2021. Glede na ta časovni okvir pogajanja ne bodo končana pred koncem veljavnosti pooblastila, dobljenega s Sklepom (EU) 2017/2242. Svet mora zato dati novo pooblastilo za podaljšano časovno obdobje in obseg pogajanj.

               (11)Vse spremembe, dogovorjene v teh pogajanjih, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 44 Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Na podlagi navedenega člena lahko Mednarodni svet za sladkor s posebnim glasovanjem članicam Mednarodne organizacije za sladkor priporoči spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Kot članica Mednarodnega sveta za sladkor v skladu s členom 7 Mednarodnega sporazuma o sladkorju bi Unija morala imeti možnost sodelovati na pogajanjih za spremembo institucionalnega okvira Mednarodnega sporazuma o sladkorju.

               (12)Zato je primerno, da se Komisija pooblasti za sodelovanje v pogajanjih v Mednarodnem svetu za sladkor za spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju, da se določijo pogajalske smernice in da se Komisija pri vodenju pogajanj še naprej posvetuje z istim posebnim odborom, ki je bil imenovan na podlagi Sklepa (EU) 2017/2242 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije pogaja o spremembah Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z delovno skupino za primarne proizvode.

               Člen 4

               Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2021.

               Člen 5

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Sklep Sveta 92/580/EGS z dne 13. novembra 1992 o podpisu in sklenitvi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (UL L 379, 23.12.1992, str. 15).

                     (2)

                        Sklep Sveta (EU) 2019/1251 z dne 15. julija 2019 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Mednarodnem svetu za sladkor v zvezi s podaljšanjem Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (UL L 195, 23.7.2019, str. 18).

                     (3)

                        Sklep Sveta (EU) 2017/2242 z dne 30. novembra 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (UL L 322, 7.12.2017, str. 29).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 15.11.2019
            COM(2019) 595 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu zaSKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

               PRILOGA

               Pogajalske smernice za spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

               Komisija lahko sodeluje v pogajanjih, ki se jih je odločil začeti Mednarodni svet za sladkor, za spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju v zvezi z upravnim proračunom in prispevki ter cilji in delovnim programom Mednarodne organizacije za sladkor. Komisija sodeluje v pogajanjih z namenom posodobitve Mednarodnega sporazuma o sladkorju, zlasti obravnavanja trenutne neskladnosti med porazdelitvijo glasov in finančnih prispevkov članic Mednarodne organizacije za sladkor na eni strani ter njihovim relativnim položajem na svetovnem trgu sladkorja na drugi strani ob upoštevanju gibanj na svetovnem trgu sladkorja.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 4.6.2019
            COM(2019) 248 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Islamsko republiko Mavretanijo
            {SWD(2019) 195 final} - {SWD(2019) 196 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Komisija predlaga pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in novega protokola z Islamsko republiko Mavretanijo, ki bi ustrezala potrebam flote Unije ter bi bila v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Veljavni sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo
                     1
                   je bil podpisan 4. avgusta 2008
                     2
                  . Predlagajo se pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi se vključile nekatere določbe iz Uredbe (EU) št. 1380/2013
                     3
                  , ki niso zajete v veljavnem sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju. Veljavni štiriletni protokol
                     4
                   k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je začel veljati 16. novembra 2015
                     5
                   in bo prenehal veljati 15 novembra 2019. Navedeni protokol je bil spremenjen s Sklepom Komisije (EU) 2017/451
                     6
                   in Sklepom Komisije (EU) 2017/1373
                     7
                  . Določa ribolovne možnosti za floto Unije in ustrezen finančni prispevek, ki ga plačajo Unija in lastniki plovil.

                  Letni finančni prispevek EU Mavretaniji znaša 61 625 000 EUR
                     8
                  , od tega 4 125 000 EUR za sektorsko podporo.

               Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Mavretanijo določa ribolovne možnosti za ribolov pridnenih in pelagičnih vrst ter tuna in izrazito selivskih vrst za plovila EU iz 10
                  9
                držav članic (Nemčije, Irske, Španije, Francije, Italije, Latvije, Litve, Nizozemske, Poljske in Portugalske). Evropska unija že ima razvito mrežo dvostranskih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v Atlantiku ob obali zahodne Afrike, in sicer z Marokom, Senegalom, Gambijo, Gvinejo Bissau, Liberijo in Slonokoščeno obalo.

                  Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevajo k spodbujanju ciljev skupne ribiške politike na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije. Poleg tega navedeni sporazumi pospešujejo znanstveno sodelovanje med EU in njenimi partnericami, podpirajo preglednost in trajnostnost za boljše upravljanje ribolovnih virov ter spodbujajo upravljanje s podpiranjem spremljanja, kontrol in nadzora dejavnosti nacionalnih in tujih flot ter zagotavljanjem financiranja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu. Prav tako prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije ter spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi s pomorskimi dejavnostmi. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu tudi krepijo položaj Evropske unije v mednarodnih in regionalnih ribiških organizacijah, in sicer v primeru Mavretanije zlasti v Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT)
                     10
                   ter v Odboru za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF)
                     11
                  .

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pogajanja o novem sporazumu in protokolu z Mavretanijo so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter zlasti s cilji Unije glede spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga za ta sklep je navedena v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in sicer v naslovu V (Mednarodni sporazumi) petega dela (Zunanje delovanje Unije), ki določa postopek za pogajanja in sklepanje sporazumov med EU in tretjimi državami.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno, izključna pristojnost.

               •Sorazmernost

                  Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

               •Izbira instrumenta

                  Instrument je določen v členu 218(3) in (4) PDEU.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Komisija je v letih 2018 in 2019 izvedla naknadno oceno veljavnega protokola k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Mavretanijo in predhodno oceno morebitne obnovitve protokola. Zaključki ocene so navedeni v ločenem delovnem dokumentu služb Komisije.

                  Z oceno je bilo ugotovljeno, da so sektorji EU za ribolov močno zainteresirani za ribolov v Mavretaniji in da bi obnovitev protokola pripomogla k okrepitvi spremljanja, kontrol in nadzora ter boljšemu upravljanju ribištva v regiji.

                  Za EU je zaradi obsega ribolovnega območja v mavretanski pristojnosti pomembno ohraniti instrument, ki omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem na področju upravljanja oceanov na podregionalni ravni. Poleg tega za plovila EU, vključno s plovili v najbolj oddaljenih regijah, kot so Kanarski otoki, plovili za ribolov tuna s potegalko in plovili s parangalom, ki lovijo pridnene in pelagične vrste, to pomeni ohranjanje dostopa do pomembnega ribolovnega območja za uporabo ribolovnih strategij na podlagi večletnega mednarodnega pravnega okvira.

                  Kar zadeva mavretanske organe, je njihov cilj nadaljevati sodelovanje z EU, da bi izboljšali upravljanje oceanov in izkoristili namensko sektorsko podporo, ki zagotavlja večletne možnosti financiranja.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  V okviru ocene so bila opravljena posvetovanja z državami članicami, predstavniki industrije, mednarodnimi organizacijami civilne družbe ter ribiško upravo in civilno družbo Mavretanije. Posvetovanja so potekala tudi v okviru Svetovalnega sveta za ribolov v oddaljenih vodah (LDAC), zlasti na njegovi seji 27. marca 2019.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  V pogajalskih smernicah, predlaganih kot priloga k temu sklepu, se priporoča odobritev začetka pogajanj, vključno s klavzulo o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

               Proračunske posledice, povezane z novim protokolom, vključujejo plačilo finančnega prispevka Islamski republiki Mavretaniji. S tem povezana proračunska sredstva, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, je treba vsako leto vključiti v proračunsko vrstico za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (11 03 01) ter morajo biti skladna s finančnimi programi ustreznega večletnega finančnega okvira. Letni zneski za obveznosti in plačila so določeni v letnem proračunskem postopku, vključno z vrstico za rezervo za protokole, ki še ne začnejo veljati v začetku leta.
                  12

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Pogajanja naj bi se začela v drugem četrtletju leta 2019.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Komisija priporoča, da:

                  – Svet pooblasti Komisijo, da začne in vodi pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Islamsko republiko Mavretanijo;

                  – se Komisija imenuje za pogajalko EU o tem vprašanju;

                  – Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;

                  – Svet odobri pogajalske smernice, priložene temu priporočilu.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Islamsko republiko Mavretanijo

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ker bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Islamsko republiko Mavretanijo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena za začetek pogajanj z Mavretanijo za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Mavretanijo.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z Delovno skupino Sveta za zunanjo ribiško politiko in na podlagi pogajalskih smernic, določenih v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 343, 8.12.2006, str. 4.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006111&DocLanguage=sl
                  .

                     (3)

                        Glej Uredbo (EU) št. 1380/2013, del VI, naslov II.

                     (4)

                        UL L 315, 1.12.2015, str. 3.

                     (5)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015063&DocLanguage=sl
                  .

                     (6)

                        UL L 69, 15.3.2017, str. 34.

                     (7)

                        UL L 193, 25.7.2017, str. 4.

                     (8)

                        Za zadnji dve leti trajanja Protokola.  Za dve predhodni leti je znašal 59 125 000 EUR. Glej člena 2.1 in 3.1 Protokola, kakor je bil spremenjen s Sklepom Komisije (EU) 2017/451 z dne 14. marca 2017. UL L 69, 15.3.2017, str. 34.

                     (9)

                        Združeno kraljestvo je imelo ribolovne možnosti v okviru veljavnega protokola k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju do leta 2019.

                     (10)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , organ, ustanovljen v skladu z mednarodnim pravom za ohranjanje in upravljanje izrazito selivskih vrst v regiji.

                     (11)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/cecaf/en
                  , za pridnene in pelagične vrste.

                     (12)

                        Poglavje 40 (vrstica za rezervo 40 02 41) v skladu z medinstitucionalnim sporazumom večletnega finančnega okvira (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 4.6.2019
            COM(2019) 248 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu
            za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Islamsko republiko Mavretanijo
            {SWD(2019) 195 final} - {SWD(2019) 196 final}

               PRILOGA

               Pogajalske smernice

               –Cilj pogajanj je sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije z dne 13. julija 2011 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               –V sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi zato morali biti opredeljeni splošni okvir, splošna načela in cilji, ki bodo podlaga partnerstva z Islamsko republiko Mavretanijo. Vsebovati bi moral klavzulo o razveljavitvi veljavnega Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju
                  1
               .

               –Z namenom spodbujanja trajnostnega in odgovornega ribolova, pri čemer so s tem novim sporazumom in protokolom zagotovljene obojestranske koristi EU in Islamske republike Mavretanije, bodo pogajalski cilji Komisije temeljili na:

               ·zagotavljanju dostopa do ribolovnega območja Islamske republike Mavretanije in potrebnih dovoljenj za ribolov znotraj navedenega območja za plovila flote EU, pri čemer se bo med drugim razvijala mreža sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, dostopna izvajalcem EU v zahodni Afriki;

               ·upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj in ustreznih načrtov upravljanja, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da se zagotovi okoljska trajnostnost ribolovnih dejavnosti in spodbuja upravljanje oceanov na mednarodni ravni. Ribolovne dejavnosti bi morale biti usmerjene izključno v razpoložljive vire, pri čemer se upošteva ribolovna zmogljivost lokalne flote, hkrati pa se posebna pozornost nameni izrazito selivski naravi zadevnih staležev;

               ·iskanju primernega deleža presežnih ribolovnih virov, ki v celoti ustreza interesom flote EU, kadar so za te vire zainteresirane tudi druge tuje flote, ter prizadevanju, da se uporabljajo enaki tehnični pogoji za vse tuje flote;

               ·zagotavljanju, da dostop do izvajanja ribolova temelji na preteklih in pričakovanih prihodnjih dejavnostih flote EU v regiji, ob upoštevanju najnovejših in najboljših razpoložljivih znanstvenih ocen ter interesov najbolj oddaljenih regij EU;

               ·vzpostavitvi dialoga za okrepitev sektorske politike z namenom spodbujanja izvajanja odgovorne ribiške politike v povezavi z razvojnimi cilji države, zlasti v zvezi z upravljanjem ribištva, bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, kontrolami, spremljanjem in nadzorom ribolovnih dejavnosti ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj; spodbujanju gospodarske dejavnosti in odpravljanju vzrokov nedovoljenih odhodov migrantov iz Mavretanije;

               ·zagotavljanju, da bo Protokol prispeval k spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi s pomorskimi dejavnostmi ob upoštevanju ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD);

               ·vključitvi klavzule o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               –V protokolu bi bilo treba določiti zlasti:

               ·ribolovne možnosti za posamezno kategorijo, ki se dodelijo plovilom Evropske unije;

               ·finančno nadomestilo in pogoje za njegovo izplačilo ter

               ·mehanizme za izvajanje sektorske podpore.

               –Če bi pogajanja za nov sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo trajala dlje od pričakovanj in da bi se preprečila dolga prekinitev izvajanja ribolovnih dejavnosti, bi Komisija morala imeti možnost, da se z Islamsko republiko Mavretanijo dogovori o podaljšanju veljavnega sporazuma in protokola za največ eno leto, v tem času pa bi še naprej poskušala doseči dogovor o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu v skladu z zgoraj navedenimi cilji.

                     (1)

                        UL L 343, 8.12.2006, str. 4.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 539 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o ugotovitvi, da Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018 ni sprejela učinkovitih ukrepov
            {SWD(2019) 534 final}

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o ugotovitvi, da Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
                  1
                in zlasti četrtega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je 22. junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Madžarskem ugotovil obstoj znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v višini –1,5 % BDP. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 22. junija 2018 izdal priporočilo
                  2
               , da mora Madžarska sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  3
                v letu 2018 ne bo presegla 2,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP.

               (2)Svet je 4. decembra 2018 ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila Sveta z dne 22. junija 2018. Na tej podlagi je Svet 4. decembra 2018 v revidiranem priporočilu Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP
                  4
               . Madžarski je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, ukrepi za konsolidacijo proračuna pa bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Madžarska do 15. aprila 2019 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.

               (3)Komisija je 20. marca 2019 na Madžarskem opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila madžarskim organom, da podajo pripombe, je 5. junija 2019 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene. Komisija v poročilu ugotavlja, da madžarski organi ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018. Organi so med misijo potrdili, da je njihov proračunski cilj za leto 2019 še vedno nominalni primanjkljaj v višini 1,8 %, kot je bil vključen v proračun za leto 2019, sprejet julija 2018, kljub ugodnejšemu makroekonomskemu scenariju in fiskalni realizaciji v letu 2018, ki je bila boljša od pričakovane.

               (4)Madžarski organi so 15. aprila 2019 predložili poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018. V poročilu so ponovili, da je njihov cilj za leto 2019 še vedno nominalni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP, kar je za 0,4 odstotne točke BDP manj v primerjavi z realizacijo iz leta 2018. V poročilu ni nobenega načrta za zagotovitev skladnosti s fiskalno prilagoditvijo, ki jo je priporočil Svet. Poleg tega vrsta gospodarskih programov s fiskalnim učinkom, ki so navedeni v poročilu, ni kvantitativno opredeljena, poročilo pa prav tako ne vključuje nobene proračunske projekcije za leto 2019. Zato poročilo ne izpolnjuje zahteve Sveta glede poročanja. Izboljšanje osnovnega strukturnega primanjkljaja je znatno manjše od zahteve iz priporočila Sveta.

               (5)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019, objavljeno 7. maja 2019, naj bi rast neto primarnih odhodkov v letu 2019 dosegla 6,5 %, kar je precej nad priporočeno stopnjo 3,3 %. Strukturni saldo naj bi se glede na leto 2018 izboljšal za 0,4 % BDP, kar je manj od priporočene prilagoditve v višini 1,0 % BDP. Oba kazalnika torej kažeta na odklon od priporočene prilagoditve. Vrzel do merila rasti odhodkov znaša 1,2 % BDP. Vrzel strukturnega salda je nekoliko manjša, in sicer 0,6 % BDP. Na strukturni saldo negativno vplivajo nekateri izpadi prihodkov. Na analizo merila rasti odhodkov močno negativno vpliva srednjeročna potencialna rast BDP, ki je bila uporabljena pri njegovem izračunu, saj vključuje zelo nizko potencialno rast BDP v obdobju po krizi. Poleg tega se zdi, da deflator BDP, na katerem temelji merilo rasti odhodkov, ne upošteva ustrezno večjih stroškovnih pritiskov, ki vplivajo na javnofinančne odhodke. Po prilagoditvi za te dejavnike se zdi, da merilo rasti odhodkov ustrezno odraža fiskalni napor, vendar še vedno kaže na odklon od priporočene prilagoditve.

               (6)Po napovedi Komisije iz jeseni 2018, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018, so madžarski organi napovedali nove ekspanzivne ukrepe na strani odhodkov. Poleg tega so bila po rasti plač v javnem sektorju, ki je bila leta 2018 večja od pričakovane, od jeseni 2018 napovedana nova zvišanja plač za nekatere kategorije. Z višjimi rezervami v proračunu, za katere je vlada izrecno navedla, da jih namerava v celoti porabiti do konca leta, so se povečale projekcije odhodkov za leto 2019. Posledično se pričakuje, da bo odklon od merila rasti odhodkov znatno večji od odklona iz ocene, izvedene jeseni 2018.

               (7)Iz tega sledi sklep, da odziv Madžarske na priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018 ni bil zadosten. Fiskalni napor ne zadošča za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL C 223, 27.6.2018, str. 1.

                     (3)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (4)

                        UL C 460, 21.12.2018, str. 4.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.11.2019
            COM(2019) 921 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o ugotovitvi, da Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 14. junija 2019 ni sprejela učinkovitih ukrepov
            {SWD(2019) 941 final}

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o ugotovitvi, da Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 14. junija 2019 ni sprejela učinkovitih ukrepov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti četrtega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe ugotovil, da je leta 2017 na Madžarskem prišlo do znatnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 22. junija 2018 izdal priporočilo
                  2
               , s katerim je Madžarski priporočil, naj sprejme potrebne ukrepe politike za odpravo odklona. Svet je nato ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na navedeno priporočilo, in 4. decembra 2018 izdal revidirano priporočilo
                  3
               . Po tem je ugotovil, da Madžarska tudi v odgovor na to priporočilo ni sprejela učinkovitih ukrepov.

               (2)14. junija 2019 je Svet ugotovil, da je leta 2018 na Madžarskem ponovno prišlo do znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, in Madžarski izdal priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  4
                ne bo presegla 3,3 % BDP v letu 2019 in 4,7 % BDP v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 in 0,75 % BDP v letu 2020
                  5
               . Priporočeni napor za leto 2020 se je zdel ustrezen pod pogojem, da je upoštevana potrebna prilagoditev v letu 2019. Madžarski je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Madžarska do 15. oktobra 2019 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela v odgovor na to priporočilo.

               (3)Komisija je 26. septembra 2019 na Madžarskem opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve poslala madžarskim organom, da podajo pripombe, je 20. novembra 2019 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile javno objavljene. Komisija v poročilu ugotavlja, da nameravajo Madžarski organi v letu 2019 ohraniti cilj za nominalni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP, kot je določeno v konvergenčnem programu za leto 2019. Za leto 2020 so organi popravili ciljni primanjkljaj na 1 % BDP, kar je ambicioznejše od cilja 1,5 % iz konvergenčnega programa za leto 2019. Madžarski organi nameravajo torej ukrepati v skladu s priporočilom z dne 14. junija 2019 samo v zvezi z letom 2020.

               (4)Madžarski organi so 15. oktobra 2019 predložili poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v odgovor na priporočilo Sveta z dne 14. junija 2019
                  6
               . Organi kljub v letu 2019 zaenkrat ugodnejšim makroekonomskim in fiskalnim gibanjem v poročilu navajajo enak ciljni primanjkljaj sektorja država za leto 2019, tj. 1,8 % BDP, kot v konvergenčnem programu za leto 2019. Za leto 2020 organi potrjujejo ciljni nominalni primanjkljaj v višini 1,0 % BDP, ki je v skladu s proračunom za leto 2020 in za 0,5 % BDP izboljšan v primerjavi s ciljem iz konvergenčnega programa za leto 2019. V poročilu je opozorjeno na veliko rezervo (1 % BDP), vključeno v ciljni primanjkljaj za leto 2020, ki je namenjena obvladovanju zunanjih tveganj in bi se lahko porabila samo, če se pričakuje, da bo ciljni primanjkljaj dosežen. Navedeni so tudi ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj, iz „načrta ukrepov za zaščito gospodarstva“, ki ga je vlada sprejela 30. maja 2019, katerih cilj je v prihodnjih letih ohranjati rast po stopnjah, ki so za 2 odstotni točki višje od povprečja EU. Vrsta gospodarskih programov, ki so navedeni v poročilu, ni kvantitativno opredeljena, poročilo pa prav tako ne vključuje nobene proračunske projekcije za leti 2019 in 2020. Zato poročilo ne izpolnjuje zahteve glede poročanja iz priporočila Sveta.

               (5)Na podlagi napovedi Komisije iz jeseni 2019 naj bi v letu 2019 rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov znašala 6,8 %, kar je precej nad priporočeno stopnjo 3,3 % (odklon v višini 1,3 % BDP). Strukturni saldo naj bi se izboljšal za 0,5 % BDP, kar je v nasprotju s priporočenim izboljšanjem v višini 1,0 % BDP (odklon v višini 0,5 % BDP). Oba stebra torej kažeta na odklon od priporočene prilagoditve. Na analizo merila rasti odhodkov negativno vpliva uporaba nižjega deflatorja BDP, na katerem temelji navedeni kazalnik, v primerjavi s trenutnimi ocenami. Tudi zgladitev nacionalno financiranih investicij nekoliko negativno vpliva na analizo merila rasti odhodkov. Po drugi strani na strukturni saldo pozitivno vpliva višja ocena potencialne rasti, na kateri temelji navedeni indikator, negativno pa izpad prihodkov. Ob upoštevanju teh dejavnikov celovita ocena potrjuje odklon od priporočene prilagoditve v letu 2019.

               (6)Na podlagi napovedi Komisije iz jeseni 2019 naj bi v letu 2020 rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov znašala 7,5 %, kar je precej nad priporočeno stopnjo 4,7 % (odklon v višini 1,0 % BDP). Strukturni saldo naj bi se izboljšal za 1,2 % BDP, kar je za 0,4 odstotne točke nad naporom v višini 0,75 % BDP, ki ga je priporočil Svet. Zato merilo rasti odhodkov kaže na tveganje odklona od zahtevane prilagoditve, strukturni saldo pa kaže na skladnost, ob relativno veliki razliki. Javne naložbe v zadnjih letih vztrajno rastejo in so leta 2019 dosegle 6,4 % BDP, kar je daleč najvišja raven v EU. V tem kontekstu je načrtovano znižanje v letu 2020 videti kot trajnejša normalizacija stopnje javnih naložb. Čeprav je znižanje naložb v celoti upoštevano v spremembi strukturnega salda, zglajeni profil naložb v merilu rasti odhodkov povzroča pretirano negativno sliko fiskalnega napora, ki jo kaže merilo rasti odhodkov. Na merilo rasti odhodkov negativno vpliva tudi uporaba nižjega deflatorja BDP v primerjavi s trenutnimi ocenami. Ob upoštevanju teh dejavnikov bi merilo rasti odhodkov kazalo, da je zahteva izpolnjena. Hkrati na strukturni saldo pozitivno vpliva višja ocena potencialne rasti BDP, na kateri temelji njegov izračun, v primerjavi s srednjeročnim povprečjem, na katerem temelji merilo rasti odhodkov. Ob upoštevanju teh pomislekov je na podlagi celovite ocene ugotovljeno, da naj bi Madžarska dosegla priporočeno prilagoditev v letu 2020.

               (7)Iz navedenih ugotovitev sledi sklep, da odziv Madžarske na priporočilo Sveta z dne 14. junija 2019 ni zadosten. Fiskalni napor ne zagotavlja, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP, načrtovani fiskalni napor v letu 2020 pa je na splošno skladen s priporočeno prilagoditvijo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 14. junija 2019.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL C 223, 27.6.2018, str. 1.

                     (3)

                        UL C 460, 21.12.2018, str. 4.

                     (4)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (5)

                        UL C 210, 21.6.2019, str. 4.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en