title: Priporočilo Komisije (EU) 2016/688 z dne 2. maja 2016 o spremljanju in upravljanju prisotnosti dioksinov in PCB v ribah in ribiških proizvodih iz baltske regije (Besedilo velja za EGP)

text:
                  4.5.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 118/16

            PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/688
      z dne 2. maja 2016
      o spremljanju in upravljanju prisotnosti dioksinov in PCB v ribah in ribiških proizvodih iz baltske regije
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (1) določa mejne vrednosti dioksinov ter vsote dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v ribah in ribiških proizvodih. V navedeni uredbi so določena odstopanja za Finsko, Švedsko in Latvijo v zvezi z dajanjem na njihove domače trge za prehrano ljudi lososa iz prostega ulova, sleda iz prostega ulova, večjega od 17 cm, zlatovčice iz prostega ulova, rečnega piškurja iz prostega ulova, postrvi iz prostega ulova in proizvodov iz teh rib iz baltske regije, ki presegajo mejno vrednost.

                  (2)

                  Nekatere ribe in ribiški proizvodi iz baltske regije redno presegajo mejne vrednosti. Nadzor vseh serij rib in ribiških proizvodov za ugotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ni mogoč. Zato je bil pripravljen seznam rib iz baltske regije, za katere se lahko pričakuje neskladnost, da se zagotovi dajanje na trg samo tistih rib in ribiških proizvodov, ki so skladni z zakonodajo EU. Ta seznam je bil pripravljen na podlagi razpoložljivih podatkov in ga je treba redno posodabljati. V zvezi z ribami in ribiškimi proizvodi iz baltske regije, za katere ni mogoče zagotoviti skladnosti na podlagi razpoložljivih podatkov o prisotnosti, so bili določeni posebni ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev, da se na trg dajo samo ribe in ribiški proizvodi, ki so skladni z zakonodajo EU.

                  (3)

                  Še naprej je treba spremljati prisotnost dioksinov in PCB v ribah in ribiških proizvodih iz baltske regije. Primerno je priporočiti najmanjše število vzorcev rib in ribiških proizvodov, ki se usklajeno analizirajo na podlagi količine ulova –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

                  1.

                  Danska, Nemčija, Poljska, Latvija, Estonija, Litva, Finska in Švedska bi morale ob aktivnem sodelovanju nosilcev živilske dejavnosti spremljati prisotnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v ribah in ribiških proizvodih iz baltske regije, kot so jetra, v skladu s Prilogo I k temu priporočilu.

                  2.

                  Za zagotovitev, da so vzorci reprezentativni za vzorčeno serijo, bi morale države članice in nosilci živilske dejavnosti uporabiti postopke vzorčenja, določene v Uredbi Komisije (EU) št. 589/2014 (2).

                  3.

                  Analitska metoda, ki se uporabi za spremljanje prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB, mora biti v skladu z merili iz Uredbe (EU) št. 589/2014.

                  4.

                  Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati analiz redno (vsakih šest mesecev) posredujejo agenciji EFSA v obliki za predložitev podatkov v skladu z njenimi navodili o standardnemu opisu vzorca (Standard Sample Description – SSD) za živila in krmo (3) ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA glede poročanja.

                              —

                              Vzorce lahko sestavljajo posamezne ribe ali zbirni vzorci, toda v primeru zbirnih vzorcev morajo biti ribe enake velikosti in ulovljene v istem območju ali regiji ICES.

                        Za baltskega sleda, lososa, (morsko) postrv in papalino se uporabljajo dodatne posebne zahteve glede poročanja (v običajni obliki poročanja zaenkrat še niso izrecno predvidene):

                              —

                              območje ulova, po možnosti v območju ICES (če podatki o območju ICES niso na voljo, potem so sprejemljive druge navedbe, npr. območje FAO ali ime dela Baltskega morja). V primeru rib iz jezer ali rek se navede ime jezera ali reke.
                              Podatki, ki ne vsebujejo točne navedbe območja ulova, se lahko predložijo s čim bolj natančno navedbo kraja ulova.

                              —

                              Datum ulova

                              —

                              Velikost ribe/starost ribe/teža ribe

                                          —

                                          Meritve velikosti rib je treba opraviti, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 (4). Najpomembnejša parametra sta velikost in teža. Če je starost znana, se lahko navede.

                              —

                              Informacije o analizirani matrici (mišično meso, jetra …)

                              —

                              Vsebnost maščob v ribi/ribah iz vzorca

                              —

                              Informacije o predelavi (obrezane, prekajene ali kako drugače predelane)

                              —

                              Druge ustrezne informacije (npr. o vrsti vzorca v primeru, da v običajnih stolpcih ni mogoče navesti dovolj podrobnosti: npr. rezultati za posamezno ribo).

                  5.

                  Razpoložljivi podatki iz vzorcev, odvzetih od leta 2009 dalje, ki še niso bili vneseni v podatkovno bazo EFSA, bi se morali posredovati agenciji EFSA, pri čemer bi se morala čim bolj upoštevati oblika za predložitev podatkov EFSA.

                  6.

                  Glede na trenutne razpoložljive podatke so v Prilogi II navedene informacije o prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih vrstah rib določene starosti, velikosti in iz določene geografske regije (območje ICES), zlasti kar zadeva njihovo skladnost z mejno vrednostjo, določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006.

                  7.

                  Za zagotovitev, da se na trg EU dajo samo ribe in ribiški proizvodi, ki so v skladu z zakonodajo EU, se za ribe iz baltske regije priporoča uporaba ukrepov za obvladovanje tveganja iz Priloge III. Države članice iz točke 1 lahko sprejmejo nacionalne ukrepe za izvajanje priporočenih ukrepov za obvladovanje tveganja iz Priloge III.

         V Bruslju, 2. maja 2016

               Za Komisijo

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

         (2)  Uredba Komisije (EU) št. 589/2014 z dne 2. junija 2014 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 252/2012 (UL L 164, 3.6.2014, str. 18).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

         PRILOGA I

                     1.

                     Najmanjše število vzorcev baltskega sleda (Clupea harengus membras), ki se priporoča za odvzem v letu 2016 za analizo prisotnosti dioksinov, dioksinu podobnih PCB in dioksinu nepodobnih PCB, po možnosti v območjih ICES 28-1, 28-2, 29, 30, 31 in 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Skupaj

                                 Sled

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2.

                     Najmanjše število vzorcev papaline (Sprattus sprattus), ki se priporoča za odvzem v letu 2017 za analizo prisotnosti dioksinov, dioksinu podobnih PCB in dioksinu nepodobnih PCB, po možnosti v območjih ICES 29, 30, 31 in 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Skupaj

                                 Papalina

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3.

                     Najmanjše število vzorcev lososa (Salmo salar) in postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss), ki se priporočata za odvzem v letu 2018 za analizo prisotnosti dioksinov, dioksinu podobnih PCB in dioksinu nepodobnih PCB.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Skupaj

                                 Losos/postrv

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4.

                     Najmanjše število vzorcev, ki se priporoča za letni odvzem v letih 2016, 2017 in 2018 za analizo prisotnosti dioksinov, dioksinu podobnih PCB in dioksinu nepodobnih PCB.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Skupaj

                                 Več vrst rib (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Trska (Gadus morhua), morska plošča (Pleuronectes platessa), rečni piškur (Lampetra fluviatilis), zlatovčice (Salvelinus sp.) androga (Blicca bjoerkna), jegulja (Anguilla Anguilla), ploščič (Abramis brama), iverka (Platichthys flesus), navadni ostriž (Perca fluviatilis), ščuka (Esox lucius), smuč (Sander lucioperca), rdečeoka (Rutilus rutilus), mala ozimica (Coregonus Albula), iglica (Belone belone), evropski snetec (Osmerus eperlanus), romb (Psetta maxima), ogrica (Vimba vimba), ozimice (Coregonus sp.) in mol (Merlangius merlangus).

         PRILOGA II

            Informacije o prisotnosti dioksinov, dioksinu podobnih PCB in dioksinu nepodobnih PCB v nekaterih vrstah rib določene starosti, velikosti in iz določene geografske regije (območje ICES), zlasti kar zadeva njihovo skladnost z mejno vrednostjo, določeno v Uredbi (ES) št. 1881/2006.

         1.   Velikost ribe

         Velikost katere koli ribe iz te priloge se meri, kakor je prikazano na spodnji sliki, od vrha glave do konca repne plavuti.
         2.   Najmanjša velikost nekaterih vrst rib, ki jih je dovoljeno loviti v baltski regiji iz trajnostnih razlogov (Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005)

                     —

                     Losos (Salmo salar) (celotna baltska regija razen ICES 31): najmanjša velikost je 60 cm (ulov rib, ki tehtajo manj kot 2 kg, torej ni dovoljen)

                     —

                     Losos (Salmo salar) (ICES 31): najmanjša velikost je 50 cm (ulov rib, ki tehtajo manj kot 2 kg, torej ni dovoljen)

                     —

                     Morska postrv (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 in 25 ter ICES 29, 30, 31 in 32): najmanjša velikost je 40 cm (ulov rib, ki tehtajo manj kot 2 kg, torej ni dovoljen)

                     —

                     Morska postrv (Salmo trutta) (ICES 26, 27 in 28): najmanjša velikost je 50 cm (ulov rib, ki tehtajo manj kot 2 kg, torej ni dovoljen)

               3.   Informacije o prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih vrstah rib določene starosti, velikosti in iz določene geografske regije (območje ICES)

         3.1   Baltski sled

         V ICES 22, 23, 24, 25, 26 in 27: Za baltski sled naj bi bile izpolnjene zahteve v zvezi z mejno vrednostjo ne glede na velikost.
         V ICES 28-1, 29, 30, 31 in 32: Za baltski sled ≤ 17 cm naj bi bile izpolnjene zahteve, za baltski sled > 17 cm pa se sumi, da zahteve niso izpolnjene.
         V ICES 28-2: Za baltski sled ≤ 21 cm naj bi bile izpolnjene zahteve, za baltski sled > 21 cm pa se sumi, da zahteve niso izpolnjene.
         3.2   Losos

         Losos iz ICES 22 in 23 prihaja iz severnega Atlantika in ne iz baltske regije, zato ni vključen v te sklepe glede prisotnosti dioksinov in PCB ter skupnih ukrepov za obvladovanje tveganja.
         Za losos < 2 kg naj bi bile izpolnjene zahteve (vendar njegov ulov ni dovoljen iz trajnostnih razlogov – skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005; najmanjša velikost 60 cm in za ICES 31: 50 cm).
         V ICES 24, 25, 26:

                     —

                     losos teže od 2 kg do 5,5 kg: po obrezovanju so zahteve izpolnjene (po obrezovanju približno 30 % nižja vsebnost dioksina/dioksinu podobnih PCB – samo v ICES 24, 25, 26),

                     —

                     manjši losos (2–4 kg) ni obrezan: sumi se, da zahteve niso izpolnjene, čeprav se za večino lososa šteje, da so zahteve izpolnjene,

                     —

                     večji losos (4–5,5 kg): za večino lososa se sumi, da zahteve niso izpolnjene;

                     —

                     obrezan losos < 5,5 kg: zahteve so izpolnjene,

                     —

                     losos obrezan in odstranjen trebušni del < 7,9 kg: zahteve so izpolnjene.

               V ICES 27, 28, 29, 30, 31 in 32:

                     —

                     losos > 2 kg (večji od 60 cm): sumi se, da zahteve niso izpolnjene.

               3.3   Postrv

         Za (morsko) postrv < 2 kg naj bi bile izpolnjene zahteve (vendar njen ulov ni dovoljen iz trajnostnih razlogov – skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005; Najmanjša velikost za ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 in 32: 40 cm in za ICES 26, 27 in 28: 50 cm).
         V ICES 22, 23, 24, 25, 26:

                     —

                     (morska) postrv teže od 2 kg do 4,5 kg: po obrezovanju in odstranitvi trebušnega dela so zahteve izpolnjene,

                     —

                     manjša (morska) postrv (2–4 kg): sumi se, da zahteve niso izpolnjene, čeprav se za večino (morske) postrvi šteje, da so zahteve izpolnjene,

                     —

                     večja (morska) postrv: za večino (morske) postrvi se sumi, da zahteve niso izpolnjene.

               V ICES 27, 28, 29, 30, 31 in 32:

                     —

                     za vse (morske) postrvi > 2 kg (večje od 40/50 cm) se sumi, da zahteve niso izpolnjene.

               3.4   Papalina

         V območjih ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 in 28: zahteve naj bi bile izpolnjene.
         V območjih ICES 29, 30, 31 in 32: če so papaline manjše od 12,5 cm in mlajše od 5 let, se šteje, da so zahteve izpolnjene. Če so večje od 12,5 cm, se sumi, da zahteve niso izpolnjene.
         3.5   Jetra polenovke

         Sumi se, da zahteve niso izpolnjene.
         3.6   Rečni piškur

         V ICES 28: sumi se, da zahteve niso izpolnjene.
         V ICES 32: zahteve naj bi bile izpolnjene.
         3.7   Druge vrste rib

         Z zlatovčicami se ne trguje in za lokalni ulov velja odstopanje (Švedska/Finska).
         Za druge vrste rib naj bi bile zahteve izpolnjene.

         PRILOGA III

            Ukrepi za obvladovanje tveganja, ki se priporočajo pristojnim organom, da se zagotovi skladnost rib iz baltske regije, ki se dajo na trg v EU, z mejnimi vrednostmi, določenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006.

         1.   Splošni priporočeni ukrepi za obvladovanje tveganja

                     —

                     Sledljivost je zelo pomembna.

                     —

                     Za trgovanje s sledom, lososom, morsko postrvjo in papalino v drugih državah članicah EU ali trženje na domačem trgu, če ne velja odstopanje, bi bilo treba v spremnih dokumentih omeniti območje ICES, v katerem je bila riba ulovljena. Po potrebi bi bilo treba jasno navesti, da je bila serija vzorčena in analizirana za dioksine ter vsoto dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v skladu z zakonodajo EU ter da je v skladu z zakonodajo EU. Rezultati analize so lahko priloženi ali morajo biti na voljo na zahtevo.

                     —

                     Če ni mogoče predložiti natančnih informacij o območju ICES, v katerem je bila riba ulovljena, bi bilo treba za trgovanje s sledom > 17 cm, lososom, morsko postrvjo in papalino > 12,5 cm v drugih državah članicah EU ali trženje na domačem trgu, če ne velja odstopanje, serijo vedno vzorčiti in analizirati za dioksine ter vsoto dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v skladu z zakonodajo EU za preverjanje skladnosti z zakonodajo EU. To bi moralo biti jasno navedeno v spremnih dokumentih. Rezultati analize so lahko priloženi ali morajo biti na voljo na zahtevo.

                     —

                     Organ v pristanišču iztovarjanja je odgovoren za potreben nadzor, da se zagotovi skladnost.

                     —

                     Na voljo bi morala biti dokumentirana dokazila glede usode rib, ki se ne morejo tržiti za prehrano ljudi.

               2.   Posebni priporočeni ukrepi za obvladovanje tveganja

         2.1   Baltski sled

                     —

                     Baltski sled iz ICES 22, 23, 24, 25, 26 in 27 → se lahko trži za prehrano ljudi.

                     —

                     Baltski sled iz ICES 28-1, 29, 30, 31, 32:

                                 —

                                 Švedska in Finska:

                                             —

                                             Brez sortiranja se baltski sled lahko trži samo na domačem trgu.

                                             —

                                             Za trgovanje v drugih državah članicah EU: Obvezno sortiranje sleda ≤ 17 cm in > 17 cm pred dajanjem na trg (približek, ker se sortira glede na širino, vendar to ni težava):

                                                         —

                                                         baltski sled ≤ 17 cm se lahko trži za prehrano ljudi,

                                                         —

                                                         baltski sled > 17 cm se lahko trži ali predela za prehrano ljudi samo za domač trg ali se lahko trži zunaj domačega trga samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost).

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Latvija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             Obvezno sortiranje baltskega sleda ≤ 17 cm in > 17 cm pred dajanjem na trg (približek, ker se sortira glede na širino, vendar to ni težava):

                                                         —

                                                         baltski sled ≤ 17 cm se lahko trži za prehrano ljudi,

                                                         —

                                                         baltski sled > 17 cm se ne more tržiti ali predelati za prehrano ljudi, razen če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost.

                     —

                     Baltski sled iz ICES 28-2:

                                 —

                                 Švedska in Finska:

                                             —

                                             Brez sortiranja se baltski sled lahko trži samo na domačem trgu.

                                             —

                                             Za trgovanje v drugih državah članicah EU: Obvezno sortiranje baltskega sleda ≤ 21 cm in > 21 cm (približek, ker se sortira glede na širino, vendar to ni težava):

                                                         —

                                                         baltski sled ≤ 21 cm se lahko trži ali predela za prehrano ljudi,

                                                         —

                                                         baltski sled > 21 cm se lahko trži ali predela za prehrano ljudi samo za domač trg ali se lahko trži zunaj domačega trga samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost.

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Latvija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             Obvezno sortiranje baltskega sleda ≤ 21 cm in > 21 cm pred dajanjem na trg (približek, ker se sortira glede na širino, vendar to ni težava):

                                                         —

                                                         baltski sled ≤ 21 cm se lahko trži za prehrano ljudi,

                                                         —

                                                         baltski sled > 21 cm se ne more tržiti ali predelati za prehrano ljudi, razen če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost.

               2.2   Losos

                     —

                     Losos iz ICES 24, 25 in 26:

                                 —

                                 Švedska, Finska in Latvija:

                                             —

                                             Losos se lahko trži na domačem trgu (odstopanje).

                                             —

                                             Trgovanje v drugih državah članicah EU: možno samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             Losos, težji od 2 kg, se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                             —

                                             Losos teže manj kot 5,5 kg je skladen po obrezovanju (postopek se uporablja na Danskem in Poljskem samo za ICES 24, 25 in 26) in losos teže od 5,5 kg do 7,9 kg je skladen po obrezovanju in odstranitvi trebušnega dela (postopek uporablja na Poljskem za ICES 24, 25 in 26).

                                             —

                                             Obrezan losos > 5,5 kg in obrezan losos z odstranjenim trebušnim delom > 7,9 kg se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                     —

                     Losos iz ICES 27, 28, 29, 30, 31 in 32:

                                 —

                                 Švedska, Finska in Latvija:

                                             —

                                             Losos se lahko trži na domačem trgu (odstopanje).

                                             —

                                             Trgovanje v drugih državah članicah EU: možno samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             Losos se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

               2.3   (Morska) postrv

                     —

                     (Morska) postrv iz ICES 22, 23, 24, 25 in 26:

                                 —

                                 Švedska in Finska:

                                             —

                                             (Morska) postrv se lahko trži na domačem trgu (odstopanje).

                                             —

                                             Trgovanje v drugih državah članicah EU: možno samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Latvija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             (Morska) postrv teže več kot 2 kg: postrv se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                             —

                                             Obrezana (morska) postrv z odstranjenim trebušnim delom < 4,5 kg: izpolnjene zahteve (postopek se uporablja na Poljskem za ICES 22-23-24-25-26).

                                             —

                                             Obrezana (morska) postrv z odstranjenim trebušnim delom > 4,5 kg se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                     —

                     (Morska) postrv iz ICES 27, 28, 29, 30, 31 in 32:

                                 —

                                 Švedska in Finska:

                                             —

                                             (Morska) postrv se lahko trži na domačem trgu (odstopanje).

                                             —

                                             Trgovanje v drugih državah članicah EU: možno samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

                                 —

                                 Nemčija, Danska, Estonija, Latvija, Litva in Poljska:

                                             —

                                             (morska) postrv se lahko trži za prehrano ljudi samo, če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost z zakonodajo EU.

               2.4   Papalina

                     —

                     Papalina iz ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 se lahko trži za prehrano ljudi.

                     —

                     Papalina iz ICES 29, 30, 31, 32:

                                 —

                                 Obvezno sortiranje papalin ≤ 12,5 cm in papalin > 12,5 cm;
                                 papaline ≤ 12,5 cm se lahko tržijo za prehrano ljudi;
                                 papaline > 12,5 cm se ne morejo tržiti ali predelati za prehrano ljudi, razen če je bila z analizo posamezne serije dokazana skladnost.

               2.5   Jetra polenovke

         Za jetra polenovke iz polenovke, ujete v baltski regiji, se sumi, da zahteve niso bile izpolnjene, zato bi bilo treba analizirati vsako serijo, da se dokaže skladnost, pred dajanjem na trg EU.


				|

		52013DC0384

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Franciji /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega javnofinančnega
primanjkljaja v Franciji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu
s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice
izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih
mest.
(3)       Svet je
27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Franciji obstaja čezmerni
primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe
Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do
leta 2012[2].
(4)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU sklenil, da
je kljub sprejetim učinkovitim ukrepom francoskih organov po sprejetju
priporočila prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi
negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet priporočil, da Francija
odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2013. Da bi lahko
francoski organi verodostojno in trajnostno znižali javnofinančni primanjkljaj
pod 3 % BDP, jim je bilo priporočeno, naj (a) v letu 2010
izvedejo načrtovane ukrepe za konsolidacijo in okrepijo fiskalno konsolidacijo
od leta 2011; (b) zagotovijo povprečno letno fiskalno konsolidacijo
nad 1 % BDP v obdobju 2010–2013; in (c) določijo ukrepe,
potrebne za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2013, če to omogočajo
ciklični pogoji, ter pospešijo zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske
ali proračunske razmere izkažejo za boljše od pričakovanj ob izdaji priporočila.
Svet je v svojih priporočilih določil 2. junij 2010 kot rok za
sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu z določbami člena 3(4)
Uredbe (ES) št. 1467/97.
(5)       Komisija
je 15. junija 2010 sklenila, da je Francija na podlagi napovedi služb
Komisije iz pomladi 2010 sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za zmanjšanje
javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP, in
menila, da zato takrat nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim
primanjkljajem ni bilo potrebno.
(6)       V skladu s členom 3(5)
Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči
sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili
sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo
nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za
javne finance. Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi
negativnimi posledicami za proračun se oceni glede na gospodarske napovedi, na
katerih temelji priporočilo Sveta.
(7)       V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na
zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom odprave stanja
čezmernega primanjkljaja v določenem roku. V priporočilu mora biti določen rok
največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti
učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet
v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo
letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji
priporočilo, skladni z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj.
ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri
čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.
(8)       V skladu
z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009, na kateri je temeljilo
priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU z dne
2. decembra 2009, naj bi francosko gospodarstvo v letu 2010
doseglo 1,2-odstotno rast, v letu 2011 pa 1,5-odstotno rast.
Leti 2012 in 2013 sta bili zunaj časovnega obdobja, zajetega v napovedi,
vendar je bila v skladu s predpostavko postopne odprave obsežne negativne
proizvodne vrzeli do leta 2015 za leti 2012 in 2013 pričakovana višja
rast kot v letu 2011. Rast BDP je bila v letu 2010 bistveno
višja od pričakovane rasti iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009,
leta 2011 je bila nekoliko višja od napovedane 1,5-odstotne rasti,
leta 2012 pa je francosko gospodarstvo stagniralo.
(9)       Na podlagi napovedi služb
Komisije iz pomladi 2013 naj bi se letos BDP znižal za 0,1 %, kar
pomeni precej slabši scenarij za leto 2013 od tistega, na katerem temelji
priporočilo Sveta iz decembra 2009. Šibak razpoložljiv dohodek
gospodinjstev zlasti v povezavi z naraščajočo brezposelnostjo in zvišanjem
davkov bo zgolj delno ublažila upočasnjena rast inflacije, nizko zaupanje
podjetij pa naj bi povzročilo nadaljnje zmanjševanje naložb. Zunanji sektor si
bo rahlo opomogel, kar bo predvidoma povzročilo zmerno povečanje dejavnosti v
drugi polovici leta. Postopna krepitev zaupanja in ponovna zagotovitev realnega
razpoložljivega dohodka gospodinjstev – ob domnevi, da ne bodo sprejeti dodatni
ukrepi za konsolidacijo – bosta leta 2014 zagotovila pozitivno rast (v
višini 1,1 %). Kljub prizadevanjem vlade za podporo zaposlovanja,
zlasti mladih in starejših delavcev, se bo stopnja brezposelnosti po predvidevanjih
še naprej povečevala in bo leta 2013 dosegla 10,6 %, leta 2014
pa 10,9 %. Inflacija se bo leta 2013 znižala na 1,2 % zaradi
nižjih cen energije, naslednje leto pa se bo spet povečala zlasti zaradi
načrtovanega dviga stopnje DDV.
(10)     Gospodarska
kriza je močno vplivala tudi na javnofinančni saldo. Primanjkljaj se je z že
tako povišane stopnje 3,3 % BDP leta 2008 zvišal na izjemnih
7,5 % BDP leta 2009 zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev
in diskrecijske fiskalne spodbude, ki so jo organi izvajali v okviru evropskega
načrta za oživitev gospodarstva. Čezmerni javnofinančni primanjkljaj se je
leta 2010 zmanjšal na 7,1 % BDP, kar je odražalo ciklične vplive
in izboljšanje strukturnega salda (tj. delno ublažitev z enkratnimi
ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj). Strukturni saldo se je izboljšal za 0,3%
BDP. Leta 2011 se je javnofinančni primanjkljaj znatno zmanjšal
na 5,3 % BDP. Rast BDP je v primerjavi z letom 2010
ostala nespremenjena in je znašala 1,7 %, pri čemer je izboljšanje
večinoma temeljilo na okrepljenih prizadevanjih za konsolidacijo in popolni
ukinitvi evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Fiskalna konsolidacija,
izračunana glede na spremembo strukturnega salda, je znašala
1,2 % BDP. Leta 2012 je nominalni primanjkljaj znašal
4,8 % BDP in kljub obsežnemu svežnju novih ukrepov ni dosegel ciljne
ravni organov, ki je znašala 4,5 %. Del razlike je izhajal iz stroškov
reševanja bančne skupine Dexia (0,1 % BDP). Strukturni saldo se je
izboljšal za 1,1 % BDP.
(11)     Po napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013 se bo nominalni primanjkljaj v tem letu še dodatno zmanjšal
zaradi ukrepov, ki so bili zlasti sprejeti kot del proračuna. Ukrepi v zvezi s
prihodki vključujejo nadaljnje povečanje neposrednih davkov in socialnih
prispevkov. Pravila za tekoče odhodke (centralna raven države in zdravstvo) so
posodobljena, kar bo prispevalo k ohranjanju omejitve porabe. Nižja raven
inflacije od predvidene in delna prekinitev indeksacije pokojnin iz drugega
stebra v soglasju s socialnimi partnerji bosta prav tako pomagali omejiti
odhodke. Vendar bo rast BDP, za katero je ponovno predvideno, da bo veliko
nižja od svojega potenciala, negativno vplivala na nominalni saldo. Na splošno
naj bi primanjkljaj dosegel 3,9 % BDP. Strukturni saldo naj bi
se znova izboljšal, in sicer za 1,3 % BDP. Leta 2014 naj bi
primanjkljaj dosegel 4,2 % BDP na podlagi običajne domneve, da v
politiki ne bo prišlo do sprememb, kar pomeni, da so bili upoštevani le ukrepi,
ki so dovolj natančno znani. Zlasti je treba še določiti del ukrepov za financiranje
nedavnega odbitka davka od dohodkov pravnih oseb za konkurenčnost in
zaposlovanje, medtem ko bodo številna enkratna plačila davka prenehala veljati
konec leta 2013. Na splošno naj bi strukturni saldo naslednje leto
večinoma ostal stabilen.
(12)     Strukturni
primanjkljaj, ki temelji na napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, bo po
ocenah s 6,1 % leta 2009 letos padel na 2,2 % BDP, tj.
povprečno za 1,0 % BDP v referenčnem obdobju 2010–2013. Pri
popravku potencialne rasti proizvodnje (+0,1 % BDP) in izrednih
prihodkov (−0,2 % BDP) navzdol v primerjavi s časom, ko je bilo izdano
priporočilo Sveta, povprečna letna fiskalna konsolidacija znaša
0,9 % BDP in ne dosega v celoti priporočene konsolidacije, ki znaša
povprečno nad 1 % BDP. Kljub temu je iz obsežne ocene diskrecijskih
ukrepov, ki so jih francoski organi izvajali v obdobju 2012–2013, mogoče
sklepati, da skupni učinek teh ukrepov na proračun znaša 5,25 % BDP,
tj. v povprečju 1,3 % BDP na leto. Poleg doseženega izboljšanja
strukturnega salda je učinek posameznih diskrecijskih ukrepov v tem obdobju
omogočil ublažitev trenda avtonomnega povečevanja javnih odhodkov zaradi dejavnikov,
kot je staranje prebivalstva, zato analiza od spodaj navzgor zagotavlja bolj
pozitivno sliko kot pristop od zgoraj navzdol, ki temelji na strukturnem saldu.
Ukrepi vključujejo znatno zvišanje dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb,
ki ga dopolnjujejo povišanja posrednih davčnih prihodkov in prispevkov za
socialno varnost, zamrznitev osnovnih plač javnih uslužbencev ter prihranki iz
splošnega pregleda javnih politik, pokojninska reforma iz leta 2010 in
dejstvo, da je bila norma porabe za zdravstvo (ONDAM) sistematično dosežena
(oziroma presežena). Ob upoštevanju zgoraj navedenega se lahko šteje, da so
francoski organi sprejeli učinkovite ukrepe.
(13)     Delež javnega dolga v BDP, ki
je leta 2009 predstavljal 79,2 % BDP, je lansko leto presegel
90 %. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 se bo delež javnega
dolga še naprej povečeval v časovnem obdobju, zajetem v napovedi, in bo
leta 2013 dosegel 94,0 % BDP, leta 2014 pa
96,2 % BDP zaradi še vedno relativno visokih javnofinančnih
primanjkljajev in upočasnjene nominalne rasti BDP. Usklajevanje stanj in
tokov, vključno s prispevki v evropski mehanizem za stabilnost in neposrednimi
posojili državam iz programa za euroobmočje, bo prav tako prispevalo k
povečanju javnega dolga.
(14)     Znatno
poslabšanje proračunskega stanja zaradi šibkejšega splošnega stanja
gospodarstva v primerjavi s stanjem, na katerem temelji priporočilo Sveta iz
leta 2009, kaže, da so revidirana priporočila na podlagi člena 126(7)
PDEU za podaljšanje roka Francije za odpravo čezmernega primanjkljaja
upravičena, kar je skladno s pravili Pakta za stabilnost in rast.
(15)     Zaradi
velikih negotovosti v zvezi z gospodarskim in proračunskim razvojem bi bilo
treba priporočeni proračunski cilj za zadnje leto v obdobju zmanjševanja
primanjkljaja določiti na raven, ki je znatno nižja od referenčne vrednosti, da
se zagotovi učinkovito in trajno doseganje zmanjševanja primanjkljaja v
zahtevanem roku.
(16)     Če bi se
rok za odpravo čezmernega primanjkljaja podaljšal le za eno leto, bi fiskalna
konsolidacija, ki bi jo bilo treba izvesti leta 2014, močno presegala
povprečno letno fiskalno konsolidacijo v obdobju 2010–2013, ki jo je
2. decembra 2009 priporočil Svet, kar bi tudi močno oviralo
predvideno oživitev gospodarstva v naslednjem letu. Dvoletno podaljšanje bi
omogočilo znižanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2015 in
hkrati omejilo učinek na rast BDP v letih 2014 in 2015. Zagotovitev
dveh dodatnih let Franciji bi bila v skladu s cilji za nominalni primanjkljaj,
ki znašajo 3,9 % BDP za leto 2013, 3,6 % BDP za
leto 2014 in 2,8 % BDP za leto 2015. Dejansko letno izboljšanje
strukturnega proračunskega salda bi znašalo 1,3 % BDP v
letu 2013 ter 0,8 % v letih 2014 in 2015. Ob upoštevanju možnega
trenda poslabševanja strukturnega salda bi to pomenilo, da bi bili v
letih 2014 in 2015 potrebni diskrecijski ukrepi v višini več kot
1 % BDP na leto.
(17)     Za
doseganje proračunskih ciljev je ključnega pomena, da organi v celoti izvedejo
že sprejete ukrepe za leto 2013 (trenutno ocenjene na 1,5 % BDP)
ter določijo, sprejmejo in hitro izvedejo varčevanje pri odhodkih in/ali ukrepe
v zvezi s prihodki nad 1 % BDP na leto v letih 2014 in 2015
(splošen učinek ukrepov, ki so bili do zdaj sprejeti/dovolj natančno določeni
za obdobje 2014–2015, je zanemarljiv). Zlasti je treba še podrobno
opredeliti večino načrtovanih prihrankov, ki podpirajo različne norme porabe za
obdobje 2014–2015. Nadaljnja zamrznitev osnovnih plač po letu 2013,
ki se uporablja za vse javnofinančne podsektorje, ni bila izrecno potrjena.
Čeprav pregled porabe MAP („modernisation de l'action publique“) še vedno
poteka, ni jasno, ali bo zagotovil velike prihranke (ki bi jih bilo enostavno
ovrednotiti). V zvezi s sistemom pokojnin še vedno niso bili predstavljeni
dejanski ukrepi, ki bi podprli načrtovano reformo. Prav tako še niso bile
predstavljene podrobnosti o načrtovanem zmanjšanju porabe lokalnih vlad. V
zvezi s prihodki se bodo konec leta 2013 iztekla številna enkratna plačila
davka in do zdaj še niso bili napovedani posebni ukrepi, ki bi jih nadomestili.
Glede makroekonomskega scenarija francoskih organov za naslednje leto jasno
prevladujejo negativna tveganja. Napovedana rast BDP je 1,2 %, kar je
zelo blizu napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 (1,1 %), vendar se
osnovna fiskalna scenarija razlikujeta: prvi je del strukturne konsolidacije, ki
obsega 1 % v letu 2014, drugi pa temelji na rahlem poslabšanju
strukturnega sklada. Novoustanovljeni fiskalni svet („Haut Conseil des finances
publiques“) je makroekonomski scenarij, na katerem temelji trenutna ciljna
vrednost primanjkljaja za leto 2014, prav tako ocenil za zelo
optimističnega. Na splošno bo treba stanje natančno spremljati, organi pa bi
morali biti pripravljeni sprejeti korektivne ukrepe v primeru odstopanj porabe
ali izpadov prihodkov.
(18)     Poročilo Komisije o fiskalni
vzdržnosti iz leta 2012 kaže, da Franciji kratkoročno ne grozi tveganje
fiskalnega pretresa. Srednjeročno in dolgoročno so tveganja srednja in nizka.
Vendar pa je bolj zaskrbljujoč najnovejši razvoj, ki vpliva na pokojninski
sistem. Zlasti najnovejše napovedi Svetovalnega sveta za pokojnine („Conseil
d'orientation des retraites“) kažejo stalen primanjkljaj v sistemu do
leta 2020. To potrjuje nujno potrebo po dodatni pokojninski reformi za
popolno ponovno vzpostavitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
(19)     Francija izpolnjuje pogoje za
podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja iz
člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Francija bi morala najpozneje do leta 2015
odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.
(2)
Francija bi morala doseči cilj za nominalni
primanjkljaj, ki znaša 3,9 % BDP za leto 2013,
3,6 % BDP za leto 2014 in 2,8 % za leto 2015, kar je v
skladu z zagotavljanjem izboljšav strukturnega salda v višini 1,3 % BDP
za leto 2013, 0,8 % za leto 2014 in 0,8 % za
leto 2015, ki temelji na razširjeni napovedi služb Komisije iz
pomladi 2013.
(3)
Francija bi morala v celoti izvesti že sprejete
ukrepe za leto 2013 (1,5 % BDP) ter določiti, sprejeti in hitro
izvesti potrebne ukrepe za konsolidacijo za leti 2014 in 2015 za doseganje
priporočenega izboljšanja strukturnega salda ter hkrati v skladu z načrtom
nadaljevati temeljit pregled kategorij porabe v vseh javnofinančnih
podsektorjih, tudi na ravni socialne varnosti in lokalnih vlad.
(4)
Francija bi morala za zmanjšanje primanjkljaja
uporabiti vse nepričakovane dobičke. Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi
morali zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega strukturnega salda na način,
ki pospešuje rast.
(5)
Svet je določil 1. oktober 2013 kot rok,
do katerega mora Francija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a)
Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski
strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
Poleg tega bi morali francoski organi okrepiti
dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema z dodatno prilagoditvijo vseh
ustreznih parametrov. Zlasti bi bilo treba do konca tega leta v skladu s
predvidevanji sprejeti načrtovano reformo ter zagotoviti trajnostno
vzpostavitev sistema najpozneje do leta 2020, pri čemer bi se bilo treba
izogniti vsem nadaljnjim povečanjem stroškov dela. Poleg tega mora Francija za
zagotovitev uspešnosti strategije fiskalne konsolidacije tudi podpreti fiskalno
konsolidacijo s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta,
naslovljenimi na Francijo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki
zadevajo postopek v zvezi z makroekonomskim neravnovesjem.
Poleg poročila iz priporočila (5) bi
morali francoski organi poročati o napredku pri izvajanju teh priporočil vsaj
vsakih šest mesecev ter tudi v posebnem poglavju programov za stabilnost,
dokler se ne odpravi celoten čezmerni primanjkljaj.
To priporočilo je naslovljeno na Republiko
Francijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[2]               Vsi dokumenti glede postopka v
zvezi s čezmernim primanjkljajem Francije so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.


title: Priporočilo Sveta z dne 21. marca 2013 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2011

text:
               26.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 88/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 21. marca 2013
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2011
   2013/C 88/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2011 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2011 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2011 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2011.

      V Bruslju, 21. marca 2013

            Za Svet

            Predsednik

         P. HOGAN

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 344, 12.11.2012, str. 243.


title: 2004/704/ES:Priporočilo Komisije z dne 11. oktobra 2004 o spremljanju ravni prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v krmi (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3461)Besedilo velja za EGP.

text:
               22.10.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/38

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 11. oktobra 2004
   o spremljanju ravni prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v krmi
   (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3461)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2004/704/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/32/ES z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (1) določa mejne vrednosti za dioksine v posamičnih krmilih in sestavljenih krmnih mešanicah.

               (2)

               Čeprav bi s toksikološkega vidika morale mejne vrednosti veljati za dioksine, furane in dioksinom podobne poliklorirane bifenile, so bile mejne vrednosti določene le za dioksine in furane, ne pa za dioksinom podobne poliklorirane bifenile zaradi zelo omejene količine podatkov o pogostnosti le-teh. Zgoraj omenjena direktiva zagotavlja podlago za revizijo mejnih vrednosti prvič najkasneje do 31. decembra 2004 v luči novih podatkov o prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov, zlasti z namenom vključitve dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v določitev mejnih vrednosti.

               (3)

               Direktiva 2002/32/ES zagotavlja podlago za revizijo mejnih vrednosti najkasneje do 31. decembra 2006 z namenom znatno znižati mejne vrednosti.

               (4)

               Treba je zbrati zanesljive podatke v Evropski skupnosti o prisotnosti dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v najširšem izboru proizvodov za živalsko krmo (kakor je opredeljeno v Direktivi 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi), da se pridobi jasno sliko o časovnih gibanjih v ravni prisotnosti teh snovi v proizvodih za živalsko krmo.

               (5)

               Povezava med prisotnostjo dioksinov, furanov, dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov in dioksinom nepodobnih polikloriranih bifenilov je pomembna, vendar v večji meri nepoznana. Zato je primerno, da se izbrani vzorci analizirajo tudi za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile, kjer je to možno.

               (6)

               Priporočilo Komisije 2002/201/ES z dne 4. marca 2002 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in polikloriranih bifenilov v krmi in živilih (2) državam članicam priporoča naključno spremljanje prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v proizvodih za živalsko krmo sorazmerno z njihovo proizvodnjo, uporabo in potrošnjo proizvodov za živalsko krmo. To spremljanje je treba izvajati v skladu s smernicami, ki jih določi Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Te smernice morajo zaradi zagotavljanja visoke stopnje enotnosti v Evropski uniji med drugim vsebovati določbe o najmanjši pogostnosti in obliki poročanja rezultatov.

               (7)

               Pomembno je, da se ti podatki redno posredujejo Komisiji. Komisija bo zagotovila ureditev podatkov v podatkovno zbirko, ki bo dostopna za javno posvetovanje.

               (8)

               Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so se pridružile Evropski skupnosti 1. maja 2004. Primerno je, da se nove države članice čim prej udeležijo programa spremljanja. Čeprav je priznano, da je za nove države članice mogoče predvideti prehodno ureditev in da se trenutno za nove države članice ne priporoči podrobna najmanjša pogostnost naključnega spremljanja za prisotnost dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v krmi –

         PRIPOROČA:

               1.

               Da države članice izvajajo od leta 2004 do 31. decembra 2006 spremljanje ravni prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v proizvodih za živalsko krmo na podlagi priporočene najmanjše pogostnosti vzorcev, analiziranih letno, kot je predvideno v preglednici Priloge I, po kateri se je treba ravnati. Pogostost vzorcev je treba vsako leto preveriti v luči pridobljenih izkušenj.

               2.

               Da se Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška čim prej udeležijo programa spremljanja prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih. Pogostost vzorcev, ki jih letno analizirajo Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška, bo določena od leta 2005 naprej.

               3.

               Države članice Komisiji redno posredujejo podatke, katerih vsebina in oblika sta predvideni v Prilogi II, za ureditev v podatkovno zbirko. Primerno je, da se predložijo tudi podatki iz zadnjih let, ki so bili pridobljeni z analizno metodo skladno z zahtevami, določenimi v Direktivi Komisije 2002/70/ES z dne 26. julija 2002 o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov vkrmi (3), ki odražajo ravni njihove prisotnosti.

               4.

               Da države članice v istih vzorcih izvajajo tudi analize za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile, če je možno.

      V Bruslju, 11. oktobra 2004

            Za Komisijo

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/100/ES (UL L 285, 1.11.2003, str. 33).

      (2)  UL L 67, 9.3.2002, str. 69.

      (3)  UL L 209, 6.8.2002, str. 15.

      PRILOGA I

         Preglednica: Pregled priporočenega najmanjšega števila vzorcev krme, analiziranih letno. Porazdelitev vzorcev temelji na proizvodnji in/ali uporabi v vsaki državi. Posebna pozornost je namenjena posamičnim krmilom in sestavljenim krmnim mešanicam, za katere se pričakuje, da imajo večjo variacijo ravni prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov.

                  Priporočeno število vzorcev za posamezno državo

                  Posamična krmila, dodatki, predmešanice

                  Sestavljene krmne mešanice

                  Rastlinskega izvora

                  Rudnine

                  Elementi v sledovih, sredstva proti sprijemanju

                  Predmešanice – vseh vrst

                  Živalskega izvora

                  Skupaj

                  Kopenske živali

                  Ribe

                  Skupaj

                  Država (1)

                  Število

                  Žita, zrnje, njihovi proizvodi in stranski proizvodi

                  Oljna semena in plodovi, njihovi proizvodi in stranski proizvodi/Semena stročnic, njihovi proizvodi in stranski proizvodi

                  Voluminozna krma in vlaknine

                  Druga posamična krmila rastlinskega izvora

                  Živalska maščoba/Živalski proizvodi (vključno z mlekom v prahu in proizvodi iz jajc)

                  Ribje olje

                  Ribja moka

                  Število

                  Govedo

                  Prašiči

                  Perutnina

                  Druge (kunci, konji, hrana za hišne živali)

                  Ribe

                  Število

                  Belgija

                  60

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  37

                  4

                  10

                  5

                  2

                  2

                  23

                  Danska

                  107

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  24

                  23

                  78

                  4

                  10

                  3

                  2

                  10

                  29

                  Nemčija

                  163

                  20

                  12

                  11

                  9

                  9

                  9

                  8

                  10

                  3

                  3

                  94

                  24

                  19

                  14

                  4

                  8

                  69

                  Grčija

                  53

                  5

                  5

                  3

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  4

                  3

                  32

                  2

                  2

                  2

                  1

                  14

                  21

                  Španija

                  135

                  8

                  6

                  5

                  7

                  8

                  8

                  8

                  6

                  5

                  9

                  70

                  12

                  21

                  14

                  8

                  10

                  65

                  Francija

                  232

                  28

                  19

                  28

                  11

                  11

                  11

                  12

                  7

                  4

                  5

                  136

                  15

                  19

                  32

                  15

                  15

                  96

                  Irska

                  56

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  7

                  3

                  3

                  3

                  5

                  21

                  Italija

                  117

                  10

                  7

                  12

                  5

                  5

                  5

                  7

                  5

                  4

                  3

                  63

                  12

                  6

                  14

                  7

                  15

                  54

                  Luksemburg

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  2

                  1

                  1

                  19

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Nizozemska

                  111

                  5

                  5

                  5

                  7

                  8

                  8

                  7

                  5

                  3

                  3

                  56

                  14

                  19

                  13

                  6

                  3

                  55

                  Avstrija

                  47

                  5

                  5

                  5

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Portugalska

                  50

                  3

                  5

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  4

                  3

                  5

                  2

                  3

                  17

                  Finska

                  48

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  4

                  15

                  Švedska

                  49

                  5

                  3

                  6

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  34

                  4

                  3

                  3

                  2

                  3

                  15

                  Združeno kraljestvo

                  158

                  10

                  10

                  10

                  6

                  6

                  6

                  10

                  4

                  10

                  8

                  80

                  15

                  7

                  13

                  10

                  33

                  78

                  Skupaj EU

                  1 417

                  122

                  96

                  113

                  65

                  70

                  70

                  79

                  64

                  76

                  76

                  831

                  126

                  131

                  130

                  68

                  131

                  586

                  Islandija

                  67

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  3

                  19

                  16

                  53

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Norveška

                  127

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  5

                  3

                  13

                  15

                  60

                  3

                  3

                  3

                  2

                  56

                  67

                  Skupaj EGP

                  1 611

                  130

                  104

                  121

                  70

                  74

                  74

                  86

                  70

                  108

                  107

                  944

                  132

                  137

                  136

                  72

                  190

                  667

         (1)  Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so se pridružile Evropski skupnosti 1. maja 2004. Primerno je, da se nove države članice čim prej udeležijo programa spremljanja. Potrjuje se, da je za nove države članice primerno predvideti prehodno ureditev in da se zato za nove države članice ne priporoči podrobna najmanjša pogostnost naključnega spremljanja za prisotnost dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v krmi.

      PRILOGA II
      A.   Pojasnila k obrazcu za analitske rezultate dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov ter drugih polikloriranih bifenilov v krmi
      1.   Splošni podatki o analiziranih vzorcih
      Država: ime države članice, kjer se je izvajalo spremljanje.
      Leto: datum, ko se je spremljanje izvajalo.
      Proizvod: analiziran krmni artikel – če je možno, za posamična krmila uporabite izrazje Direktive Sveta 1996/25/ES z dne 29. aprila 1996 o obtoku in uporabi posamičnih krmil (1). V primeru sestavljene krmne mešanice je sestava zelo uporaben podatek.
      Faza trženja: kraj, kjer je bil proizvod (vzorec) odvzet.
      Podajanje rezultatov: rezultati se poročajo za proizvod. Rezultati se podajajo na osnovi, ki je bila uporabljena za mejne vrednosti (za krmo z vsebnostjo vlage 12 % – Direktiva 2002/32/ES). V primeru analize dioksinu nepodobnih polikloriranih bifenilov je zelo priporočeno podajanje vrednosti na isti osnovi.
      Vrsta vzorčenja: naključno vzorčenje – lahko se predložijo tudi analitski rezultati ciljnega vzorčenja, vendar mora biti jasno navedeno, da je vzorčenje ciljno in da ne neizogibno odraža običajne ravni prisotnosti.
      Metode: navedite uporabljeno metodo.
      Akreditirana: navedite, ali je analitska metoda akreditirana.
      Negotovost (%): odstotek negotovosti v analitski metodi.
      2.   Posebni podatki o analiziranih vzorcih
      Vzorec št.: število analiziranih vzorcev enakega proizvoda. Če imate rezultate več vzorcev, kot je označenih stolpcev, na koncu obrazca dodajte nove stolpce s številom.
      Metoda proizvodnje: dogovorjena/ekološka (čim bolj natančno).
      Območje: če je ustrezno, navedite območje ali pokrajino, kjer je bil vzorec odvzet, če je možno, nakažite, ali gre za ruralno območje, urbano območje, industrijski predel, pristanišče, odprto morje itn. Na primer: Bruselj – urbano območje, Sredozemlje – odprto morje.
      Število podvzorcev: če je analizirani vzorec združen vzorec, je treba navesti število podvzorcev (število posameznih vzorcev). Če analitski rezultat temelji le na enem vzorcu, navedite 1. Število podvzorcev v združenem vzorcu lahko variira, zato navedite ta podatek za vsak vzorec.
      Vsebnost maščobe (%): odstotek vsebnosti maščobe v vzorcu (če je na voljo).
      Vsebnost vlage (%): odstotek vsebnosti vlage v vzorcu (če je na voljo).
      3.   Rezultati
      Dioksini, furani, dioksinom podobni poliklorirani bifenili: rezultati vsake hlapne snovi se navedejo v ppt – nanogram/kilogram (ng/kg).
      Dioksinom nepodobni poliklorirani bifenili: rezultati vsake hlapne snovi se navedejo v ppb – mikrogram/kilogram (μg/kg).
      MKD: Meja količinske določljivosti v ng/kg ali μg/kg (za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile).
      MZ: Meja zaznavnosti v ng/kg ali μg/kg (za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile).
      Za hlapne snovi, ki so bile analizirane, vendar so bile vrednosti pod MZ (mejo zaznavnosti), se rezultat navaja kot < MZ (MZ se navede kot vrednost).
      Za hlapne snovi, ki so bile analizirane, vendar so bile vrednosti pod MKD (mejo količinske določljivosti), se rezultat navaja kot < MKD (MKD se navede kot vrednost).
      Za hlapne snovi poliklorirane bifenile (PCB), ki so bile analizirane poleg PCB-7 in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov, je treba dodati številko hlapne snovi PCB, na primer 31, 99, 110 itn. Če je vzorec analiziran za več hlapnih snovi PCB, kot je označenih vrstic, dodajte nove vrstice na koncu obrazca.
      4.   Opombe
      Ta prostor je namenjen uporabljeni metodi ekstrakcije lipidov in dodatnim pomembnim opombam k predloženim podatkom.
      B.   Obrazec za poročanje za hlapne snovi specifičnih analitskih rezultatov za dioksine, furane, dioksinom podobne poliklorirane bifenile in druge poliklorirane bifenile v krmi

         (1)  UL L 125, 23.5.1996, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).


Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 21. junija 2007 o napredku pri pogajanjih glede Okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji (2007/2067(INI))


title: Priporočilo Nadzornega organa EFTA št. 143/06/COL z dne 11. maja 2006 o usklajenem programu spremljanja za leto 2006 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi dovoljenimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora ter o nacionalnih programih spremljanja za leto 2007

text:
               21.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 366/87

      PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTA

   št. 143/06/COL
   z dne 11. maja 2006
   o usklajenem programu spremljanja za leto 2006 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi dovoljenimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora ter o nacionalnih programih spremljanja za leto 2007
   NADZORNI ORGAN EFTA –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) in zlasti člena 109 in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča ter zlasti člena 5(2)(b) in Protokola 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju akta iz točke 38 poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih
       (1), kakor je bil nazadnje spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti njenega člena 7(2)(b),
   ob upoštevanju akta iz točke 54 poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 90/642/ES z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo
       (2), kakor je bil nazadnje spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti njenega člena 4(2)(b),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Nadzorni organ EFTA bi moral postopoma vzpostaviti sistem, ki bo omogočal oceno izpostavljenosti dejanskim pesticidom v prehrani. Da bi bile mogoče realne ocene, morajo biti na razpolago podatki o spremljanju ostankov pesticidov v številnih živilskih proizvodih, ki so glavne sestavine evropske prehrane. Splošno priznano je, da približno 20 do 30 živilskih proizvodov pomeni glavne sestavine evropske prehrane.
               Z vidika virov, ki so na razpolago na nacionalni ravni za spremljanje ostankov pesticidov, lahko države Efte v okviru usklajenega programa spremljanja vsako leto analizirajo vzorce samo osmih proizvodov. Pri uporabi pesticidov se kažejo spremembe v časovnem obdobju treh let. Zato bi bilo treba praviloma vsak pesticid spremljati v 20 do 30 živilskih proizvodih v seriji triletnih ciklov.

               (2)

               V letu 2006 je treba spremljati ostanke vseh pesticidov, ki jih zajema to priporočilo, ker bo tako omogočena uporaba teh podatkov za oceno dejanske izpostavljenosti navedenim pesticidom v prehrani.

               (3)

               Potreben je sistematičen statistični pristop glede števila vzorcev, ki jih je treba odvzeti pri vsakem usklajenem programu spremljanja. Takšen pristop je bil določen v pravilniku Komisije Codex Alimentarius (3). Na podlagi binomske verjetnostne porazdelitve se da izračunati, da pregled 613 vzorcev pomeni več kakor 99 % gotovost, da se zazna vzorec, ki vsebuje ostanke pesticida nad mejo določitve (LOD), če manj kot 1 % proizvodov rastlinskega izvora vsebuje ostanke nad navedeno mejo. Zbiranje teh vzorcev bi bilo treba porazdeliti po vsem Evropskem gospodarskem prostoru na podlagi števila prebivalcev in porabnikov, z najmanj 12 vzorci na proizvod na leto.

               (4)

               Smernice glede „postopkov nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov“ so objavljene na spletni strani Komisije (4). Dogovorjeno je, da bi morali analitski laboratoriji držav Efte te smernice uporabljati, kolikor je le mogoče, in jih stalno revidirati glede na izkušnje, pridobljene pri programih spremljanja.

               (5)

               Metode vzorčenja in postopki, določeni v aktu iz točke 54zz poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS)
                   (5), vsebujejo tiste, ki so priporočena v pravilniku Codex Alimentarius Commission.

               (6)

               Člen 4(2)(a) Direktive 90/642/EGS in člen 7(2)(a) Direktive 86/362/EGS določata, da države Efte opredelijo merila za sestavljanje svojih nacionalnih inšpekcijskih programov. Take informacije bi morale vključevati merila, ki se uporabljajo pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba jemati, in analiz, ki jih je treba opraviti, načine poročanja, ki se uporabljajo, merila, po katerih so bili določeni načini poročanja, ter podrobne podatke o priznavanju laboratorijev, ki opravljajo analize, na podlagi akta iz točke 54n poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 93/99EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil) (6), kakor je bil spremenjen. Navesti je treba tudi število in vrste kršitev ter ukrep, ki je bil uveden.

               (7)

               Najvišje dovoljene vrednosti ostankov za otroško hrano so bile določene v skladu s členom 6 akta iz točke 54a poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 91/321/EGS z dne 14. maja 1991 o začetnih in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke) (7) in členom 6 akta iz točke 54zl poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke) (8), kakor je bil spremenjen.

               (8)

               Podatki o rezultatih programov spremljanja so zlasti primerni za obdelavo, shranjevanje in prenos z elektronskimi metodami. Izdelani so bili obrazci za zagotavljanje podatkov Komisiji iz držav članic ES po elektronski pošti. Zato bi države Efte lahko uporabljale enak obrazec in bi zato lahko pošiljale svoja poročila Nadzornemu organu EFTA na standardnem obrazcu. Izpopolnitev takšnega standardnega obrazca je najučinkovitejša, kadar so izdelane smernice.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Odbora EFTA za rastline in živalsko krmo, ki pomaga Nadzornemu organu EFTA –

         PRIPOROČA DRŽAVAM EFTE, DA:

               1.

               jemljejo in analizirajo vzorce za kombinacije proizvod/ostanek pesticida, določene v Prilogi I k temu priporočilu, na podlagi števila vzorcev, ki pomeni ustrezni delež države članice, EGP in tretje države na trgu države Efte.
               Metode vzorčenja, vključno s številom enot, morajo biti v skladu z aktom iz točke 54zz poglavja XII Priloge II k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS);

               2.

               za pesticide, ki pomenijo akutno tveganje, tj. takrat, kadar je določen ARfD (npr. OP-estri, endosulfan in N-metilkarbamati), opravijo vzorčenje tako, da dovoljuje izbiro dveh laboratorijskih vzorcev. Če prvi laboratorijski vzorec vsebuje zaznaven ostanek ciljnega pesticida, je treba enote drugega vzorca posamično analizirati. To velja za proizvode:

                           —

                           jajčevci

                           —

                           grozdje (9)

                           —

                           banane

                           —

                           paprike.

                     Ustrezno število vzorcev teh proizvodov mora biti dano v posebno analizo posameznih enot za drugi laboratorijski vzorec, kadar se takšni pesticidi odkrijejo v prvem vzorcu in zlasti, če gre za proizvod enega samega proizvajalca;

               3.

               iz celotnega števila vzorcev, kakor določa Priloga I, vsaka država Efte vzame in analizira:

                           (a)

                           vsaj deset vzorcev otroške hrane, pripravljene pretežno iz zelenjave, sadja ali žit;

                           (b)

                           več vzorcev (najmanj en vzorec, kadar je na voljo) iz ekološko pridelanih kmetijskih proizvodov, ki odraža tržni delež ekološko pridelanih kmetijskih proizvodov v vsaki državi Efte;

               4.

               najpozneje do 31. avgusta 2007 poročajo o rezultatih analiz vzorcev, testiranih za kombinacije proizvod/ostanek pesticida, določenih v Prilogi I k temu priporočilu, z navedbo:

                           (a)

                           uporabljenih analiznih metod in doseženih načinov poročanja, v skladu s postopki nadzora kakovosti, določenimi v postopkih nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov;

                           (b)

                           števila in vrste kršitve ter ukrepa, ki je bil uveden;

               5.

               poročilo pripravijo na obrazcu, vključno z elektronskim obrazcem, ki ustreza smernicam (10) državam Efte v zvezi z izvajanjem priporočil glede programov spremljanja.
               Rezultate vzorcev, odvzetih iz ekološko pridelanih kmetijskih proizvodov, je treba navesti na posebnem obrazcu;

               6.

               najpozneje do 31. avgusta 2006 pošljejo Nadzornemu organu EFTA in drugim državam Efte informacije, zahtevane v členu 7(3) Direktive 86/362/EGS in členu 4(3) Direktive 90/642/EGS v zvezi s programom spremljanja za leto 2005, da se vsaj z naključnim vzorčenjem zagotovi skladnost z najvišjimi dovoljenimi vrednostmi ostankov pesticidov, vključno z:

                           (a)

                           rezultati njihovih nacionalnih programov glede ostankov pesticidov;

                           (b)

                           podatki o njihovih laboratorijskih postopkih nadzora kakovosti in zlasti podatki o vidikih smernic glede postopkov nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov, ki jih niso mogle uporabiti ali so imele težave pri njihovi uporabi;

                           (c)

                           podatki o akreditaciji v skladu s členom 3 Direktive 93/99/EGS (vključno z vrsto akreditacije, akreditacijskim organom in izvodom potrdila o akreditaciji) laboratorijev, ki izvajajo analize;

                           (d)

                           podatki o preizkusih strokovne usposobljenosti in testih primerljivosti, ki se jih je laboratorij udeležil;

               7.

               najpozneje do 30. septembra 2006 pošljejo Nadzornemu organu EFTA svoje nacionalne programe spremljanja najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov, določenih z Direktivama 90/642/EGS in 86/362/EGS za leto 2007, vključno z informacijami o:

                           (a)

                           merilih, uporabljenih pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba vzeti, in analiz, ki jih je treba opraviti;

                           (b)

                           uporabljenih načinih poročanja in merilih, po katerih so bili določeni načini poročanja;

                           (c)

                           o podatkih o akreditaciji laboratorijev, ki opravljajo analize, v skladu z Direktivo 93/99/EGS.

      To priporočilo je naslovljeno na Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.
      V Bruslju, 11. maja 2006

            Za Nadzorni organ EFTA

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Član Kolegija

         Niels FENGER

            Direktor

      (1)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/92/ES (UL L 311, 10.11.2006, str. 31).

      (2)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/92/ES.

      (3)  Codex Alimentarius, Ostanki pesticidov v živilih, Rim 1994, ISBN 92-5-203271-1; zv. 2, str. 372.

      (4)  Dok. Št. SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

      (5)  UL L 187, 16.7.2002, str. 30.

      (6)  UL L 290, 24.11.1993, str. 14). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (7)  UL L 175, 4.7.1991, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/14/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 37).

      (8)  UL L 49, 28.2.1996, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

      (9)  Za grozdje se upošteva, da ima enota (tj. standardni grozd) okoli 555 g.

      (10)  Vsako leto predložene Stalnemu odbor za živilsko verigo in zdravje živali, ki se z njimi seznani.

      PRILOGA I
      Kombinacije pesticid/proizvod, ki jih je treba spremljati

                  Ostanek pesticida, ki se ugotavlja z analizo

                  2006

                  2007 (1)

                  2008 (1)

                  acefat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  acetamiprid

                      (5)

                      (3)

                  aldikarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  azinfos-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  azoksistrobin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  benomil, skupina

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  bifentrin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  bromopropilat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  bupirimat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  buprofezin

                      (5)

                      (3)

                  kaptan + folpet
                  kaptan
                  folpet

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  karbaril

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  klormekvat (2)

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  klorotalonil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  klorprofam

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  klorpirifos

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  klorpirifos-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  cipermetrin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  ciprodinil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  deltametrin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  diazinon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  diklofluanid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  diklorvos

                      (5)

                      (3)

                  dikofol

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  dimetoat + ometoat
                  dimetoat
                  ometoat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  difenilamin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  endosulfan

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  fenheksamid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  fenitrotion

                      (5)

                      (3)

                  fludioksinil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  imazalil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  imidakloprid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  inoksakarb

                      (5)

                      (3)

                  iprodion

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  iprovalikarb

                      (5)

                      (3)

                  kresoksim-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  lambda-cihalotrin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  malation

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  maneb, skupina

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  mepanipirim

                      (5)

                      (3)

                  metamidofos

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  metalaksil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  metidation

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  metiokarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  metomil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  miklobutanil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  oksidemeton-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  paration

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  penkonazol

                      (5)

                      (3)

                  fosalon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  pirimikarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  pirimifos-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  prokloraz

                      (5)

                      (3)

                  procimidon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  profenofos

                      (5)

                      (3)

                  propargit

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  piretrini

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  pirimetanil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  piriproksifen

                      (5)

                      (3)

                  kvenoksifen

                      (5)

                      (3)

                  spiroksamin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  tebukonazol

                      (5)

                      (3)

                  tebufenozoid

                      (5)

                      (3)

                  tiabendazol

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  tolkloflos-metil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  tolilfluanid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  triademefon + triadimenol triademefon triadimenol

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  vinklozolin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

         (1)  Okvirni podatki za leti 2007 in 2008, ob upoštevanju programov, ki bodo priporočeni za ti dve leti.

         (2)  Prisotnost klormekvata bi bilo treba analizirati samo v hruškah in žitu.

         (3)  Hruške, fižol (svež ali zamrznjen), krompir, korenje, pomaranče ali mandarine, špinača (sveža ali zamrznjena), riž in kumare.

         (4)  Cvetača, paprika (sladka), pšenica, jajčevci, grozdje, grah (svež/zamrznjen, brez strokov), banane in pomarančni sok. Za pomarančni sok morajo države Efte navesti vir (koncentrati ali sveže sadje).

         (5)  Jabolka, paradižnik, solata, jagode, por, glavnato zelje, rž ali oves, breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi.


title: 2013/711/EU: Priporočilo Komisije z dne 3. decembra 2013 za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih  Besedilo velja za EGP

text:
               4.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 323/37

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 3. decembra 2013
   za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih
   (Besedilo velja za EGP)
   (2013/711/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Številni ukrepi so bili sprejeti kot del splošne strategije za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v okolju, živilih in krmi.

               (2)

               Mejne vrednosti dioksinov ter skupna vrednost dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev so bile za krmo določene z Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), za živila pa z Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006 (2).

               (3)

               Da bi spodbudili proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v živilih, so bili s Priporočilom Komisije 2011/516/EU (3) določeni pragovi za ukrepanje za dioksine in dioksinom podobne PCB-je v živilih, z Direktivo 2002/32/ES pa pragovi za ukrepanje za dioksine in dioksinom podobne PCB-je v krmi.

               (4)

               Pragovi za ukrepanje so orodje, s katerim lahko pristojni organi in nosilci dejavnosti ugotovijo, v katerih primerih je primerno določiti vir onesnaženja in sprejeti ukrepe za njegovo zmanjšanje ali odpravo.

               (5)

               Ker so viri dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev različni, je primerno, da se določijo ločeni pragovi za ukrepanje za dioksine oz. dioksinom podobne PCB-je.

               (6)

               Zdaj je primerno priporočiti intenzivnejše spremljanje prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB-jev in PCB-jev, ki niso podobni dioksinom, v jajcih iz proste reje, ekoloških jajcih, jetrih jagnjet in ovčjih jetrih, kitajskih volnokleščih rakovicah, posušenih zeliščih in glini kot prehranskemu dopolnilu.

               (7)

               Poleg tega je primerno določiti, da se pragovi ukrepanja, določeni za celotni proizvod, nanašajo na mokro težo.

               (8)

               Zato bi bilo treba Priporočilo 2011/516/EU nadomestiti z novim priporočilom –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice bi morale sorazmerno s svojo proizvodnjo, uporabo in porabo krme in živil izvajati naključno spremljanje prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB-jev in PCB-jev, ki niso podobni dioksinom.

               2.

               Poleg spremljanja iz točke 1 bi morale države članice posebej spremljati prisotnost dioksinov, dioksinom podobnih PCB-jev in PCB-jev, ki niso podobni dioksinom, v naslednjih proizvodih:

                           (a)

                           jajcih iz proste reje in ekoloških jajcih;

                           (b)

                           jetrih jagnjet in ovčjih jetrih;

                           (c)

                           kitajskih volnokleščih rakovicah, in sicer v:

                                       (i)

                                       mišičnini z okončin (ločeno);

                                       (ii)

                                       rjavem mesu (ločeno);

                                       (iii)

                                       celotnem proizvodu (z izračunom ob upoštevanju ravni, ugotovljenih v mišičnini z okončin in rjavem mesu, in njihovega relativnega deleža);

                           (d)

                           posušenih zeliščih (v krmi in živilih);

                           (e)

                           glini, ki se prodaja kot prehransko dopolnilo.

               3.

               V primerih neizpolnjevanja določb iz Direktive 2002/32/ES in Uredbe (ES) št. 1881/2006 ter kadar se ugotovi, da vrednosti dioksinov in/ali dioksinom podobnih PCB-jev presegajo pragove ukrepanja iz Priloge k temu priporočilu za živila oz. iz Priloge II k Direktivi 2002/32/ES za krmo, države članice v sodelovanju z nosilci dejavnosti:

                           (a)

                           sprožijo preiskave za ugotavljanje vira onesnaženja;

                           (b)

                           sprejmejo ukrepe za zmanjšanje ali odpravo vira onesnaženja.

               4.

               Države članice bi morale predložiti vse podatke o prisotnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB-jev in PCB-jev, ki niso podobni dioksinom, v krmi in živilih Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA). Države članice bi morale obvestiti Komisijo in druge države članice o svojih ugotovitvah, rezultatih preiskav ter ukrepih, sprejetih za zmanjšanje ali odpravo vira onesnaženja.

         To priporočilo nadomešča Priporočilo 2011/516/EU.

      V Bruslju, 3. decembra 2013

            Za Komisijo

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).

      (2)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

      (3)  Priporočilo Komisije 2011/516/EU z dne 23. avgusta 2011 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih (UL L 218, 24.8.2011, str. 23).

      PRILOGA
      V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                  (a)

                  „dioksini in furani (SZO-TEKV)“ pomenijo vsoto polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF), izraženo v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z uporabo faktorjev toksične ekvivalentnosti SZO (SZO-FTE);

                  (b)

                  „dioksinu podobni PCB-ji (SZO-TEKV)“ pomenijo vsoto polikloriranih bifenilov (PCB), izraženo v toksičnih ekvivalentih SZO z uporabo SZO-TEF;

                  (c)

                  „SZO-TEF“ pomeni faktorje toksične ekvivalentnosti SZO za oceno tveganja za ljudi na podlagi sklepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) – strokovnega srečanja Mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (Martin van den Berg et al., Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Živila

                  Prag za ukrepanje za dioksine in furane (SZO-TEKV) (1)

                  Prag za ukrepanje za dioksinu podobne PCB-je (SZO-TEKV) (1)

                  Meso in mesni izdelki (razen užitne drobovine) (2) naslednjih živali:

                              —

                              goveda in ovc

                  1,75 pg/g maščobe (3)

                  1,75 pg/g maščobe (3)

                              —

                              perutnine

                  1,25 pg/g maščobe (3)

                  0,75 pg/g maščobe (3)

                              —

                              prašičev

                  0,75 pg/g maščobe (3)

                  0,50 pg/g maščobe (3)

                  Mešane maščobe

                  1,00 pg/g maščobe (3)

                  0,75 pg/g maščobe (3)

                  Mišičnina farmsko gojenih rib in farmsko gojenih ribiških proizvodov

                  1,50 pg/g mokre teže

                  2,50 pg/g mokre teže

                  Surovo mleko (2) in mlečni izdelki (2), vključno z mlečno maščobo

                  1,75 pg/g maščobe (3)

                  2,00 pg/g maščobe (3)

                  Kokošja jajca in jajčni proizvodi (2)

                  1,75 pg/g maščobe (3)

                  1,75 pg/g maščobe (3)

                  Glina kot prehransko dopolnilo

                  0,50 pg/g mokre teže

                  0,35 pg/g mokre teže

                  Sadje, zelenjava (vključno s svežimi zelišči) in žita (4)

                  0,30 pg/g mokre teže

                  0,10 pg/g mokre teže

         (1)  Zgornje koncentracije: zgornje koncentracije so izračunane ob predpostavki, da so vse vrednosti posameznih kongenerjev, ki so manjše od meje določanja, enake meji določanja.

         (2)  Živila, razvrščena v to kategorijo, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

         (3)  Pragovi za ukrepanje se ne uporabljajo za živila, ki vsebujejo < 2 % maščobe.

         (4)  Za suho sadje in posušeno zelenjavo (vključno s posušenimi zelišči) je prag za ukrepanje 0,5 pg/g za dioksine in furane ter 0,35 pg/g za dioksinom podobne PCB-je, kar je navedeno na trženem proizvodu.