title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2011–2015

text:
               15.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 209/10

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2011–2015
   2011/C 209/03
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Madžarska je 15. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno razlicičo konvergenčnega programa za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Da bi se upoštevala medsebojna povezanost, sta bila programa ocenjena istočasno.

               (6)

               Madžarsko je jeseni 2008 močno prizadela kriza, v kateri je država je izgubila dostop do tržnega financiranja. Da bi premagala te težave, je začela izvajati prilagoditveni program, ki je bil osredotočen na fiskalno konsolidacijo in nadzor nad finančnim sektorjem ter podprt s finančno pomočjo EU in MDS. Na podlagi tega je država spomladi 2009 ponovno pridobila dostop do trga in gospodarstvo se je izkopalo iz recesije; BDP se je po zmanjšanju za 6,7 % leta 2009 s pomočjo naraščajočega izvoza leta 2010 povečal za 1,2 %. Hkrati se je brezposelnost, ki je bila pred krizo pod 8 %, nadalje povečala na več kot 11 %. V drugi polovici leta 2010 je vlada napovedala, da bo v obdobju 2010–2013 znatno znižala davke. Da bi omejila fiskalno poslabšanje, je vzporedno uvedla izredne dajatve in sprejela dodatne ukrepe trajne narave za zmanjšanje porabe. Poleg tega je sklenila, da bo odstranila obvezni steber zasebnih pokojnin. Čeprav je lahko zaradi teh ukrepov leta 2010 odstopanje omejila na 0,4 % BDP nad ciljnim primanjkljajem 3,8 % BDP in bo leta 2011 dosegla presežek, se je splošno stanje znatno poslabšalo. Glede na te okoliščine in za okrepitev potenciala gospodarske rasti je vlada marca 2011 napovedala program strukturnih reform in sprejela nadaljnje ukrepe za konsolidacijo.

               (7)

               Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2011 nekoliko optimističen, zlasti glede razvoja domačega povpraševanja. Cilj posodobljene različice je do leta 2011, torej do roka, ki ga je določil Svet, odpraviti čezmerni primanjkljaj, kar bo doseženo s presežkom v višini 2 % BDP, ustvarjenim z znatnimi enkratnimi prihodki iz pokojninskih sredstev. Leta 2012 naj bi v proračunu beležili primanjkljaj v višini 2,5 % BDP in naj bi se nato postopoma zmanjšal na 1,5 % BDP leta 2015, in sicer predvsem zaradi omejitve odhodkov. V posodobljeni različici je kot srednjeročni cilj države za proračunsko stanje v strukturnem smislu potrjen primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. Pričakuje se, da bo konsolidacijska strategija proračunski primanjkljaj v strukturnem smislu zmanjšala ter pripomogla k zmanjševanju dolga na 64 % BDP do leta 2015. Vendar je videti, da se bo konsolidacijska strategija izvajala predvsem na koncu programskega obdobja, saj se bo strukturno izboljšanje začelo šele leta 2012, pri čemer pa kumulativno strukturno poslabšanje, ki v letih 2010 in 2011 presega 3 % BDP, ni v skladu s priporočilom Sveta iz julija 2009, v katerem poziva Madžarsko, da doseže strukturno prilagoditev vsaj 0,5 % BDP. V skladu s spomladansko napovedjo bo primanjkljaj leta 2012 znašal 3,3 % BDP, kar predpostavlja nekatera tveganja glede izvedbe v višini 0,5 % BDP; na tej podlagi tega ni mogoče izključiti, da bo prag v tem letu spet presežen, razen če ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi. Poleg tega napovedane spremembe strukturnega primanjkljaja, kot jih je ponovno izračunala Komisija, ne zagotavljajo potrebne prilagoditve, ki bi zagotovila, da bi bil do konca obdobja konvergenčnega programa dosežen srednjeročni cilj; še zlasti po letu 2013 ni predvidena nobena nadaljnja strukturna prilagoditev, čeprav je odstopanje od srednjeročnega cilja majhno.
               Odprava obveznega stebra zasebnih pokojnin pomeni dodatne enkratne in trajne prihodke, vendar povečujejo tudi dolgoročne obveznosti. Posledično verjetno poslabšana dolgoročna fiskalna vzdržnost, ki upošteva dejstvo, da se del pokojninskih skladov uporablja za financiranje sedanih odhodkov, je delno izravnana z večimi napovedanimi ukrepi, povezanimi s pokojninskim sistemom v kontekstu programa stukturne reforme (npr. delno že izvedene spremembe parametrov v javnem stebru). V skladu z zadnjo oceno Komisije so tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržljivostjo javnih financ srednja.

               (8)

               Velik izziv je še vedno fiskalna konsolidacija. Brez doslednega izvajanja napovedanih ukrepov in dodatnih strukturnih ukrepov, ki so potrebni, ni mogoče zagotoviti, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen na vzdržen način in da bo pri doseganju srednjeročnega cilja dosežen primeren napredek. Fiskalna konsolidacija bo prispevala tudi k primernemu zmanjševanju dolga in izboljšanju dolgoročne vzdržnosti, za katero se zdi, da je podvržena srednjemu tveganju. Polna izraba izrednih prihodkov bi lahko pomagala pospešiti fiskalno konsolidacijo. Ob upoštevanju navedenega bodo polletna poročila organov o napredku pri postopku o čezmernem primanjkljaju predstavljala koristno orodje za natančno spremljanje napredka pri fiskalni konsolidaciji.

               (9)

               Nedavno sprejeta ustava določa ustavno zavoro za dolg v višini 50 % BDP in daje fiskalnemu svetu pravico veta nad letnim proračunom, kar bi bil lahko prvi korak k izboljšanju proračunskega okvira. Vendar pa bodo pomembne podrobnosti določene šele v poznejših temeljnih zakonih (npr. kakšna bodo začasna številčna pravila, dokler se delež dolga ne zmanjša na 50 %, natančna razlaga odstopne klavzule). Uvedba zgornje meje za nominalni dolg bi lahko, če se uporabi kot sredstvo za vse namene, ob nespremenjenih ostalih pogojih privedla do prociklične fiskalne naravnanosti. Poleg tega so pristojnosti prenovljenega fiskalnega organa razmeroma ozke (omejene na pripravo mnenja o predlogu proračuna, po drugi strani z močno pravico veta) in ne zajemajo celotnega proračunskega cikla (npr. prek ocen novih politik z velikim vplivom na proračun v realnem času). Tudi drugi vidiki fiskalnega upravljanja, kot sta srednjeročna usmeritev fiskalne politike in vprašanje preglednosti, še niso razjasnjeni.

               (10)

               Stopnja zaposlenosti je med najnižjimi v EU (60,4 %). Nizka je tudi stopnja zaposlenosti žensk (55,0 %), medtem ko je razlika med stopnjo zaposlenosti žensk z otroki, starimi do šest let, in tistimi brez njih druga največja v EU (33,6 odstotne točke v primerjavi s povprečjem v EU, ki znaša 12,1 odstotne točke). Pomanjkljive so predvsem zmogljivosti storitev dnevnega varstva na Madžarskem, skromna je zlasti oskrba zunaj večjih mest in v regijah z zelo visoko brezposelnostjo. Boljše zagotavljanje dnevnega varstva bi bil pomemben ukrep, ki bi olajšal udeležbo obeh staršev na trgu dela.

               (11)

               Madžarska je imela razmeroma visoko davčno obremenitev dela. Nov sistem za dohodnino delno odpravlja njene negativne učinke na zaposlovanje, zlasti za osebe z nadpovprečnimi dohodki in/ali za osebe z otroki in tako cilja na odpravo najbolj nujnih demografskih problemov in problemov konkurence. Čeprav se je davčna stopnja zmanjšala, je davčna obremenitev oseb z nizkimi dohodki in brez otrok dejansko povečala, če upoštevamo postopno opuščanje olajšav pri obdavčitvi plač.

               (12)

               Javne službe za zaposlovanje nimajo dovolj upravnih zmogljivosti in prejšnje injekcije sredstev niso znatno izboljšale učinkovitosti storitev za vključevanje brezposelnih na trg dela. Financiranje programov za zaposlovanje ni vezano dovolj na rezultate, zlasti v primeru nacionalno financiranih ukrepov. Nedavno je bilo napovedano, da bo trajanje nadomestil za brezposelnost zmanjšano na najnižje ravni v EU. Treba je oceniti učinek tega ukrepa na potrebe trga dela, zlasti da se določi njegova uspešnost glede povečevanja zaposlovanja.

               (13)

               Revščina in s tem povezani dejavniki, kot so brezposelnost in nizke stopnje izobrazbe, še vedno nesorazmerno vplivajo na nekatere zapostavljene skupine, zlasti na Rome. Stopnja zaposlenosti je še zlasti nizka pri nizkokvalificiranih (36,8 % v primerjavi z evropskim povprečjem, ki znaša 53,4 %), zlasti med moškimi. Po ocenah 70 % Romov živi pod pragom revščine. Velika večina jih živi v revnih regijah, kjer imajo slabe možnosti dostopa do trga dela in javnih storitev.

               (14)

               MSP ovirajo zapletenost regulativnega okvira, veliko upravno breme ter omejena odgovornost in preglednost javne uprave. Dostop MSP do začetnega financiranja je manjši od povprečja v EU. Nacionalni program reform vsebuje številne ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena in izboljšanje poslovnega okolja na splošno. Vloga nebančnih mehanizmov za financiranje je šibkejša kot v drugih evropskih državah. Uspešnost predhodnih programov za podporo sektorju ni bila sistematično ocenjena.

               (15)

               Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform Madžarske, pri čemer je upoštevala tudi namen vlade, da sodeluje v paktu „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je Komisija upoštevala njun pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Madžarskem ter njuno usklajenost s pravili in smernicami EU. Komisija je mnenja, da strategija fiskalne prilagoditve večinoma temelji na strani odhodkov in da bo zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % BDP, za dosego katerega je Svet kot rok določil leto 2011, doseženo le zaradi znatnih enkratnih prihodkov, zlasti iz pokojninskih sredstev, in začetek strukturnega izboljšanja bo šele v letu 2012. Ob upoštevanju tveganj glede izvedbe ni mogoče izključiti, da bo prag v tem letu brez nadaljnjih ukrepov morda ponovno presežen, razen če bodo sprejeti dodatni ukrepi. Poleg tega konvergenčni program, kot je ponovno izračunala Komisija, dolgoročno ne zagotavlja nadaljnjega napredka v smeri srednjeročnega cilja, čeprav je odstopanje majhno. Nadaljnji ukrepi za povečanje udeležbe na trgu dela in posodobitev služb za zaposlovanje bi pomagali povečati možnosti novih delovnih mest. Nadaljnja zmanjšanja upravnega bremena bi pomagala izboljšati poslovno okolje in bi pripomogla k rasti MSP.

               (16)

               Glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 7. julija 2009, je Svet preučil leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za Madžarsko, njegovo mnenje (3) pa je zajeto zlasti v priporočilih (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Madžarske –

         PRIPOROČA, da Madžarska v obdobju 2011–2012 sprejme ukrepe, tako da:

               1.

               Okrepi fiskalni napor, da bi trajno popravila čezmerni primanjkljaj, med drugim z izogibanjem strukturnemu poslabšanju, vključenemu v načrtovanem proračunskem presežku v višini 2 % BDP v letu 2011, in z zagotovitvijo, da se proračunski primanjkljaj varno ohrani pod pregom 3 % BDP v letu 2012 in po njem, s čimer prispeva k zmanjšanju visokega deleža javnega dolga. Polno izvede napovedane fiskalne ukrepe in sprejme dodatne trajne ukrepe, po potrebi najpozneje v proračunu za leto 2012, da bi dosegla proračunski cilj iz konvergenčnega programa za leto 2013. Doseže napredek v smeri srednjeročnega cilja, ki znaša letno vsaj 0,5 % BDP dokler ni dosežen srednjeročni cilj, in uporabi morebitne izredne prihodke za pospešitev fiskalne konsolidacije.

               2.

               Sprejme in izvaja predpise, ki določajo operativne vidike novega ustavnega okvira za fiskalno upravljanje, med drugim številčna pravila, ki se bodo izvajala na centralni in lokalni ravni, dokler se delež dolga ne bo zmanjšal pod 50 % BDP. Glede fiskalnega okvira izvede in okrepi večletno fiskalno načrtovanje, izboljša preglednost javnih financ ter razširi pristojnosti fiskalnega sveta.

               3.

               Okrepi udeležbo na trgu dela tako, da zmanjša učinek davčne reforme na osebe z nizkimi dohodki, in sicer na način, ki ne vpliva na proračun. Okrepi ukrepe, ki spodbujajo udeležbo žensk na trgu dela, tako da razširi zmogjlivosti za varstvo otrok in predšolsko vzgojo.

               4.

               Sprejme ukrepe za okrepitev zmogljivosti javne službe za zaposlovanje in drugih ponudnikov, da bi se povečali kakovost in uspešnost usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in posameznikom prilagojenih storitev. Okrepi ukrepe aktivne politike trga dela, ki zagotavljajo pozitivne rezultate na podlagi dejstev. V posvetovanju z zainteresiranimi stranmi uvede prilagojene programe za nizkokvalificirane delavce in druge zapostavljene skupine.

               5.

               Izboljša poslovno okolje, tako da izvaja vse ukrepe, ki jih predvideva regulativna reforma, ter zmanjša upravno breme v nacionalnem programu reform; oceni uspešnost sedanjih politik za podporo MSP in prilagodi javne programe, da bi se izboljšal dostop do nebančnega financiranja.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjene za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.


				|

		52012DC0315

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2012 ter mnenje Sveta o luksemburškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Luksemburga za leto 2012
ter mnenje Sveta o luksemburškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97
z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim
stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je 26. marca 2010
potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za
delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja,
na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita „integrirane
smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je 12. julija 2011
sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga
za leto 2011 ter dal mnenje o dopolnitvi luksemburškega programa
stabilnosti za obdobje 2011–2014.
(4)       Komisija je 23. novembra 2011
sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega
evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki
temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na
podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
opozarjanja[5],
v katerem Luksemburga ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(5)       Evropski svet je 2. marca 2012
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni
vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in
socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)       Evropski svet je 2. marca 2012
tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj
pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove
programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne
programe.
(7)       Luksemburg je 27. aprila 2012
predložil program stabilnosti iz leta 2012 za obdobje 2012–2015 in
nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena
istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.
(8)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za leto 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97
Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske
projekcije v programu, na splošno verjeten. Zlasti scenarij programa za
leti 2012 in 2013 je zelo blizu napovedi Komisije iz pomladi 2012.
Srednjeročne projekcije glede primanjkljaja temeljijo na nekoliko
optimističnem scenariju rasti, višje od potencialne rasti, ki pa je vseeno
znatno nižja od povprečne stopnje rasti v preteklosti. Cilj
proračunske strategije iz programa je zmanjšati primanjkljaj z 1,5% leta
2012 na 0,9 % leta 2014 s paketom ukrepov za konsolidacijo v
vrednosti približno 1,2 % BDP in zagotoviti širši manevrski prostor v
primeru negativnih pretresov. Program potrjuje prejšnji srednjeročni cilj,
to je strukturni presežek v višini 0,5 %. Vendar pa ta
srednjeročni cilj ni primeren glede na določbe Pakta za stabilnost in
rast, ker se zdi, da glede na trenutne politike in projekcije ne upošteva v
zadostni meri posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva, čeprav
je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. Poleg tega bi se glede
na napoved Komisije iz pomladi 2012 in (preračunani) strukturni
proračunski saldo Luksemburg od leta 2012 naprej pomembno oddaljil od
svojega srednjeročnega cilja. Stopnja rasti javnofinančnih odhodkov
brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov naj bi pomembno presegla
referenčno vrednost za odhodke, določeno v Paktu za stabilnost in
rast. Bruto javnofinančni dolg znaša 20 % BDP, kar je pod
referenčno vrednostjo iz Pogodbe.
(9)       Luksemburška vlada je 20. januarja 2012
sprejela osnutek zakona o reformi pokojninskega sistema v zasebnem in javnem
sektorju. Reforma bi vgradila nekatere korektivne
mehanizme v primeru negativnega razvoja finančnih razmer v okviru sheme in
vsebuje prilagoditve zelo radodarne metodologije izračunavanja prejemkov. Vendar
pa bo novi način izračunavanja prejemkov uveden postopoma v zelo
dolgem 40-letnem obdobju. Poleg tega bodo
možnosti za zgodnje upokojevanje večinoma ostale nespremenjene in ni bil
predlagan noben ukrep za vezanost zakonsko določene upokojitvene starosti
na pričakovano življenjsko dobo. Luksemburg
na splošno ukrepa v pravi smeri, vendar se predlagana reforma ne zdi zadostno
jamstvo za dolgoročno vzdržnost javnih financ.
(10)     Luksemburški parlament je
januarja 2012 z zakonom omejil samodejno indeksacijo plač v
obdobju 2012–2015, da bi s tem okrepil konkurenčnost luksemburškega
gospodarstva. Vendar pa razen morebitne spremembe referenčnega indeksa
vlada ni objavila nobenih nadaljnjih načrtov za trajno spremembo sistema
določanja plač. Trenutno je
produktivnost v Luksemburgu zelo visoka, vendar se manevrski prostor v smislu
rasti produktivnosti krči. Da bi
dolgoročno ohranili konkurenčnost luksemburškega gospodarstva, bo
potrebna trajna sprememba sistema določanja plač v posvetovanju s
socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami.
(11)     Luksemburg je sprejel nekaj
ustreznih in verodostojnih ukrepov za odpravo razmeroma visoke stopnje
brezposelnosti mladih. Vendar pa je za
olajšanje vključevanja mladih na trg dela potrebna celovita strategija, ki
bi med drugim okrepila sodelovanje med občinami in izboljšala
učinkovitost zavoda za zaposlovanje. Mladim
iskalcem dela, zlasti tistim z nižjo stopnjo izobrazbe, bi koristila tudi
večja vlaganja v usposabljanje in izobraževanje.
(12)     Pričakuje se, da bo
Luksemburg stežka izpolnil svoj cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih
plinov do leta 2020. Po zadnjih projekcijah za leto 2020, ki
temeljijo na obstoječih ukrepih, se bodo emisije v Luksemburgu v sektorjih,
ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, v obdobju 2005–2020
povečale za 9 %, cilj pa je emisije zmanjšati za 20 %.
Največji vir emisij je sektor cestnega prometa, v katerem pa je tudi velik
potencial za njihovo zmanjšane. Cena goriva ostaja med najnižjimi v EU,
kar spodbuja „bencinski turizem“ in krepi negativne zunanje učinke v zvezi
z onesnaževanjem in prometnimi zastoji. Za zmanjšanje emisij toplogrednih
plinov so potrebne dodatne politike, sicer bo treba uporabiti drage prožne
mehanizme.
(13)     Luksemburg je v okviru pakta
„euro plus“ sprejel številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez,
predstavljenih leta 2011, se nanašajo na izboljšanje konkurenčnosti,
večanje zaposlenosti in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je
ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala
pri priporočilih.
(14)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo luksemburške ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo
prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem
ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko
politiko v Luksemburgu, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih
iz točk (1) do (5) v nadaljevanju.
(15)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil luksemburški program stabilnosti, njegovo mnenje[6] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke (1) spodaj –
PRIPOROČA, naj Luksemburg v
obdobju 2012–2013:
1.           Ohrani trden fiskalni položaj
z odpravo kakršnih koli odstopanj od srednjeročnega proračunskega
cilja, ki zagotavlja dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti z
upoštevanjem posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva. V ta namen
naj ob podpori dovolj podrobno opredeljenih ukrepov okrepi in dosledno izvaja
proračunsko strategijo, ki naj za leto 2013 in pozneje vključuje
doseganje referenčne vrednosti za odhodke.
2.           Poveča naj učinek
predlagane pokojninske reforme s pospešitvijo izvajanja ukrepov, ki omejujejo
odhodke, povezane s staranjem prebivalstva, sprejme dodatne ukrepe za
povečanje stopnje aktivnosti starejših delavcev, zlasti z zmanjšanjem
zgodnjega upokojevanja, in sprejme ukrepe za vezavo zakonsko določene
upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo.
3.           Sprejme naj dodatne ukrepe za
reformo sistema kolektivnih pogajanj o plačah in indeksacije plač v
posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami, da se
dolgoročno ohrani konkurenčnost luksemburškega gospodarstva; prva
ukrepa naj bosta ohranitev sedanjega enoletnega indeksacijskega intervala tudi
po letu 2014 ter zmanjšanje vpliva energije in drugih nestanovitnih
postavk na referenčni indeks.
4.           Nadaljuje naj prizadevanja za
zmanjševanje brezposelnosti mladih z močnejšo vključenostjo
zainteresiranih skupin ter s krepitvijo ukrepov usposabljanja in izobraževanja,
zlasti za ljudi z nižjo stopnjo izobrazbe, s ciljem boljšega prilagajanja
znanja in veščin mladih potrebam trga dela.
5.           Zagotovi naj izpolnitev
ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso
vključeni v sistem trgovanja z emisijami, zlasti z okolju prijaznejšim
davčnim sistemom.
V Bruslju,
                                                                       Za Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               COM(2012) 315 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[4]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               V skladu s členom 5(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011

text:
               20.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 213/12

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011
   2011/C 213/04
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevnaj za povečanje rasti.

               (5)

               Grčija je 3. maja 2010 predložila obsežen prilagoditveni program, ki so ga s finančno pomočjo v višini 110 milijard EUR podprle države članice euroobmočja in MDS. Priloženi memorandum o soglasju ter poznejša dopolnila določajo ekonomskopolitične pogoje, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč.

               (6)

               V skladu z določbami členov 136 in 126(9) Pogodbe je Svet s Sklepom 2010/320/EU z dne 10. maja 2010 (2) in njegovimi poznejšimi spremembami (3) določil ključne prvine pogojenosti politike ter jih naslovil na Grčijo z namenom, da ponovno vzpostavi in okrepi fiskalni nadzor ter sprejme ukrepe za zmanjšanja primanjkljaja, ki naj bi bili potrebni za zmanjšanje prekomernega primanjkljaja.

               (7)

               Evropski svet je 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe ter nacionalne programe reform. Pričakuje se, da bo Grčija predložila posodobljen program za stabilnost in specifične zaveze iz pakta „euro plus“ ter ukrepe za leto 2011 v skladu s posodobljenim programom gospodarskih prilagoditev.

               (8)

               V zadnjih desetih letih je grška rast temeljila na nevzdržnih gonilnih silah: hitro rast potrošnje in stanovanjskih naložb sta spremljala realno povečanje plač in hitra rast kreditov, nizke realne obrestne mere, povezane s sprejetjem eura, in liberalizacija finančnih trgov pa so to rast še okrepile. Svetovna kriza v letih 2008–2009 je izpostavila pomanjkljivosti, vključno z nevzdržnimi fiskalnimi politikami, ki so bile prikrite z nezanesljivimi statistikami in začasno visokimi prihodki, togim trgom dela in togim proizvodnim trgom, izgubo konkurenčnosti in povečanjem zunanjega dolga. Čeprav bančni sektor sprva ni občutil krize, sta gospodarska kriza in kriza zaupanja vseeno vplivali nanj. Kako zelo se je fiskalni položaj poslabšal, se je zaradi velikih napak v grškem računovodskem in statističnem sistemu pokazalo pozno. To je tudi upočasnilo izvajanje popravnih ukrepov. Zaskrbljenost glede grške fiskalne vzdržnosti in vedno večja svetovna nenaklonjenost tveganjem sta povzročili, da so se tržna pričakovanja glede Grčije v prvih mesecih leta 2010 bistveno poslabšala. Grčija je aprila 2010 zaprosila za mednarodno finančno pomoč, saj je potrebovala znatna finančna sredstva in ni imela dostopa do mednarodnih kapitalskih trgov.

               (9)

               Grčija se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja ter tako popravila fiskalna in zunanja neravnovesja ter kratkoročno vzpostavila zaupanje. Srednjeročno bi morala določiti temelje za model rasti, ki bo temeljil bolj na naložbah in izvozu ter spodbujal rast in zaposlovanje. Program prilagoditev določa obsežne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za fiskalno konsolidacijo s poudarkom na začetku, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) strukturne reforme na trgu dela in proizvodnem trgu za reševanje težav s konkurenčnostjo in rastjo; in (iii) prizadevanja za varovanje stabilnosti bančnega sistema.

               (10)

               Komisija je ocenila osnutek nacionalnega programa reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Grčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti s Sklepom 2010/320/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe –

         PRIPOROČA, da Grčija:
   v celoti izvede ukrepe iz Sklepa 2010/320/EU, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2011/257/EU, ki so nadalje določeni v memorandumu o soglasju z dne 3. maja 2010 in njegovih poznejših dopolnilih, zlasti v zadnjem dopolnilu z dne 2. julija 2011.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (2)  UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

      (3)  Sklep Sveta z dne 7. septembra 2010 (2010/486/EU) (UL L 241, 14.9.2010, str. 12), Sklep Sveta z dne 20. decembra 2010 (2011/57/EU) (UL L 26, 29.1.2011, str. 15) in Sklep Sveta z dne 7. marca 2011 (2011/257/EU) (UL L 110, 29.4.2011, str. 26).


title: Priporočilo Komisije z dne 17. avgusta 2006 o prisotnosti deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A, toksinov T-2 in HT-2 ter fumonizinov v proizvodih, namenjenih za krmo   (Besedilo velja za EGP)

text:
               23.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 229/7

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 17. avgusta 2006
   o prisotnosti deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A, toksinov T-2 in HT-2 ter fumonizinov v proizvodih, namenjenih za krmo
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/576/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na zahtevo Komisije je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela mnenja o mikotoksinih deoksinivalenolu dne 2. junija 2004 (1), zearalenonu dne 28. julija 2004 (2), ohratoksinu A dne 22. septembra 2004 (3) in fumonizinu dne 22. junija 2005 (4).

               (2)

               Omenjena mnenja v zaključkih navajajo, da vsi štirje mikotoksini kažejo toksične učinke pri več živalskih vrstah. Deoksinivalenol, zearalenon, fumonizin B1 in B2 se iz krme v zelo omejenem obsegu prenašajo v meso, mleko in jajca, zato živila živalskega izvora le malo prispevajo k celotni izpostavljenosti ljudi omenjenim toksinom. Ohratoksin A se lahko prenaša iz krme v živila živalskega izvora, vendar ocene izpostavljenosti kažejo, da živila živalskega izvora le malo prispevajo k izpostavljenosti ljudi ohratoksinu A v prehrani.

               (3)

               Podatkov o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 v proizvodih, namenjenih za krmo, je trenutno še zelo malo. Nujno je treba razviti in validirati občutljive analitske metode. Kaže pa tudi, da bi prisotnost toksinov T-2 in HT-2 v proizvodih, namenjenih za krmo, lahko bila razlog za zaskrbljenost. Treba je razviti občutljivo analitsko metodo, zbrati več podatkov o pojavnosti ter izvesti nadaljnje preiskave in raziskave dejavnikov, ki vplivajo na prisotnost toksinov T-2 in HT-2 v žitih in izdelkih iz žit, zlasti v ovsu in izdelkih iz ovsa.

               (4)

               Ob upoštevanju zaključkov znanstvenih mnenj iz uvodne izjave 1 in ob pomanjkanju zanesljivih podatkov o toksinih T-2 in HT-2, skupaj z velikimi razlikami v pojavnosti omenjenih mikotoksinov iz leta v leto, je poleg že razpoložljivih podatkov iz usklajenih programov nadzora v letih 2002 (5), 2004 (6) in 2005 (7) primerno zbrati več podatkov o omenjenih mikotoksinih v raznih posamičnih krmilih in krmi.

               (5)

               Da bi državam članicam dali usmeritve glede sprejemljivosti žit in izdelkov iz žit ter krmnih mešanic za uporabo v krmi in da bi preprečili razlike v vrednostih, sprejetih v posameznih državah članicah, kakor tudi posledično tveganje za izkrivljanje konkurence, je primerno priporočiti orientacijske vrednosti.

               (6)

               Orientacijske vrednosti za fumonizin B1 + B2 naj bi države članice začele uporabljati s 1. oktobrom 2007, sočasno z določbami iz Uredbe Komisije (ES) št. 856/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 o toksinih iz rodu Fusarium
                   (8).

               (7)

               Oceno pristopa v tem priporočilu je treba pripraviti do leta 2009, zlasti za oceno njegovega prispevka k zdravstvenemu varstvu živali. Podatki iz spremljanja na podlagi tega priporočila bodo prispevali k boljšemu razumevanju razlik v podatkih iz posameznih let ter prisotnosti omenjenih mikotoksinov v najrazličnejših stranskih proizvodih, uporabljenih v krmi, kar je bistvenega pomena za izvedbo nadaljnjih zakonodajnih ukrepov, če bodo potrebni –

         PRIPOROČA:
   1.   Ob aktivni udeležbi nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo morajo države članice okrepiti spremljanje prisotnosti deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A in fumonizina B1 + B2 ter toksinov T-2 in HT-2 v žitih in izdelkih iz žit, namenjenih za krmo in krmne mešanice.
   2.   Države članice morajo zagotoviti sočasno analizo vzorcev na prisotnost deoksinivalenola, zearalenona, ohratoksina A in fumonizina B1 + B2 ter toksinov T-2 in HT-2, da bo mogoče oceniti obseg njihove sopojavnosti.
   3.   Države članice morajo biti še zlasti pozorne na prisotnost omenjenih mikotoksinov v stranskih proizvodih iz proizvodnje živil, namenjenih za krmo.
   4.   Države članice morajo rezultate analiz redno pošiljati Komisiji, za zbiranje v enotni bazi podatkov.
   5.   Sprejemljivost krmnih mešanic ter žit in izdelkov iz žit za uporabo v krmi morajo države članice ocenjevati na podlagi orientacijskih vrednosti, podrobno opisanih v Prilogi. V zvezi s fumonizinom B1 + B2 morajo države članice začeti uporabljati orientacijske vrednosti s 1. oktobrom 2007.
   6.   Države članice morajo zlasti zagotoviti, da bodo nosilci dejavnosti na področju krme v svojih sistemih analize tveganj ter kritičnih kontrolnih točk (HACCP) (9) uporabljali orientacijske vrednosti iz točke 5 pri ugotavljanju in določanju kritičnih mej na kritičnih kontrolnih točkah, ki ločujejo sprejemljivost od nesprejemljivosti, za preprečevanje, odpravljanje ali zmanjševanje ugotovljenih tveganj.
   Pri uporabi orientacijskih vrednosti morajo države članice upoštevati dejstvo, da so bile orientacijske vrednosti za žita in izdelke iz žit določene za najbolj odporne živalske vrste in da jih je zato treba razumeti kot najvišje orientacijske vrednosti.
   Pri proizvodnji krme za občutljivejše živalske vrste morajo države članice zagotoviti, da bodo proizvajalci krme uporabili nižje orientacijske vrednosti za žita in izdelke iz žit, ob upoštevanju občutljivosti posamezne živalske vrste in v skladu z orientacijskimi vrednostmi, ki veljajo za krmne mešanice, namenjene posamezni živalski vrsti.

      V Bruslju, 17. avgusta 2006

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 2. junija 2004 na zahtevo Komisije sprejel mnenje o deoksinivalenolu kot nezaželeni snovi v živalski krmi:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf

      (2)  Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 28. julija 2004 na zahtevo Komisije sprejel mnenje o zearalenonu kot nezaželeni snovi v živalski krmi:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf

      (3)  Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 22. septembra 2004 na zahtevo Komisije sprejel mnenje o ochratoxinu A kot nezaželeni snovi v živalski krmi:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf

      (4)  Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 22. junija 2005 na zahtevo Komisije sprejel mnenje o fumonizinih kot nezaželeni snovi v živalski krmi:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf

      (5)  Priporočilo Komisije 2002/214/ES z dne 12. marca 2002 o usklajenem programu nadzora na področju prehrane živali za leto 2002 v skladu z Direktivo Sveta 95/53/ES (UL L 70, 13.3.2002, str. 20).

      (6)  Priporočilo Komisije 2004/163/ES z dne 17. februarja 2004 o usklajenem programu nadzora na področju prehrane živali za leto 2004 v skladu z Direktivo Sveta 95/53/ES (UL L 52, 21.2.2004, str. 70).

      (7)  Priporočilo Komisije 2005/187/ES z dne 2. marca 2005 o usklajenem programu nadzora na področju prehrane živali za leto 2005 v skladu z Direktivo Sveta 95/53/ES (UL L 62, 9.3.2005, str. 22).

      (8)  UL L 143, 7.6.2005, str. 3.

      (9)  Uredba (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 8.2.2005, str. 1).

      PRILOGA
      ORIENTACIJSKE VREDNOSTI

                  Mikotoksini

                  Proizvodi, namenjeni za krmo

                  Orientacijska vrednost v mg/kg (ppm) za krmo z 12-odstotno vsebnostjo vlage

                  Deoksinivalenol

                  Posamična krmila (1)

                              —

                              Žita in izdelki iz žit (2) razen stranskih proizvodov iz koruze

                  8

                              —

                              Stranski proizvodi iz koruze

                  12

                  Dopolnilne in popolne krmne mešanice, razen:

                  5

                              —

                              Dopolnilnih in popolnih krmnih mešanic za prašiče

                  0,9

                              —

                              Dopolnilnih in popolnih krmnih mešanic za teleta (< 4 mesecev), jagnjeta in kozličke

                  2

                  Zearalenon

                  Posamična krmila (1)

                              —

                              Žita in izdelki iz žit (2) razen stranskih proizvodov iz koruze

                  2

                              —

                              Stranski proizvodi iz koruze

                  3

                  Dopolnilne in popolne krmne mešanice:

                              —

                              Dopolnilne in popolne krmne mešanice za pujske ter mladice (mlade svinje)

                  0,1

                              —

                              Dopolnilne in popolne krmne mešanice za svinje ter pitance

                  0,25

                              —

                              Dopolnilne in popolne krmne mešanice za teleta, krave molznice, ovce (vključno z jagnjeti) in koze (vključno s kozlički)

                  0,5

                  Ohratoksin A

                  Posamična krmila (1)

                              —

                              Žita in izdelki iz žit (2)

                  0,25

                  Dopolnilne in popolne krmne mešanice:

                              —

                              Dopolnilne in popolne krmne mešanice za prašiče

                  0,05

                              —

                              Dopolnilne in popolne krmne mešanice za perutnino

                  0,1

                  Fumonizin B1 + B2

                  Posamična krmila (1)

                              —

                              Koruza in izdelki iz koruze (3)

                  60

                  Dopolnilne in popolne krmne mešanice za:

                              —

                              Prašiče, konje (Equidae), kunce in hišne živali,

                  5

                              —

                              Ribe

                  10

                              —

                              Perutnino, teleta (< 4 mesecev), jagnjeta in kozličke

                  20

                              —

                              Odrasle prežvekovalce (> 4 mesecev) in kune

                  50

         (1)  Posebna pozornost je potrebna pri žitih in izdelkih iz žit, ki se neposredno krmijo živalim, da s prisotnostjo v dnevnem obroku ne povzročijo večje stopnje izpostavljenosti omenjenim mikotoksinom, kakor pri primerljivi stopnji izpostavljenosti, če je dnevni obrok le iz popolne krmne mešanice.

         (2)  Pojem „žita in izdelki iz žit“ zajema poleg posamičnih krmil iz naslova 1 „Žitno zrnje, proizvodi in stranski proizvodi iz žitnega zrnja“ s seznama glavnih posamičnih krmil iz dela B Priloge k Direktivi Sveta 96/25/ES z dne 29. aprila 1996 o obtoku posamičnih krmil (UL L 125, 23.5.1996, str. 35) tudi druga posamična krmila, pridobljena iz žit, zlasti suho ter grobo žitno krmo.

         (3)  Pojem „koruza in izdelki iz koruze“ zajema poleg posamičnih krmil iz koruze iz poglavja 1 „Žitno zrnje, proizvodi in stranski proizvodi iz žitnega zrnja“ s seznama glavnih posamičnih krmil iz dela B Priloge k Direktivi 96/25/ES tudi ostala posamična krmila, pridobljena iz koruze, zlasti suho ter grobo koruzno krmo.