title: Priporočilo Komisije z dne 16. septembra 2011 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov „Zdrava in produktivna morja in oceani“

text:
               21.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 276/1

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 16. septembra 2011
   o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov „Zdrava in produktivna morja in oceani“
   2011/C 276/01
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 181 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropa ima 89 000 km dolgo obalo (1), ki poteka ob dveh oceanih in štirih morjih, pri čemer na obalnih območjih živi približno 40 % prebivalstva EU, ta območja pa ustvarijo približno 40 % BDP (2) in tako znatno prispevajo h ključnim gospodarskim sektorjem, kot so pomorski prevoz in trgovina, pomorsko biogospodarstvo, energetika in turizem.

               (2)

               Komisija v svojem sporočilu z dne 10. oktobra 2007 z naslovom Celostna pomorska politika za Evropsko unijo (3) izjavlja, da se bo s celostno pomorsko politiko izboljšala sposobnost Evrope za soočanje z izzivi globalizacije in konkurence, podnebnih sprememb, uničevanja morskega okolja, pomorske varnosti in zaščite ter energetske varnosti in trajnostnosti. Taka politika pa mora po mnenju Komisije temeljiti na brezhibnosti pomorskih raziskav, tehnologije in inovacij.

               (3)

               Cilj Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (4), ki uporablja ekosistemski pristop pri upravljanju človekovih dejavnosti, je doseganje ali ohranjanje dobrega okoljskega stanja morskih voda, če te predstavljajo ekološko raznolike in dinamične oceane ter morja, ki so čista, zdrava in produktivna. Navedena direktiva, ki naj bi zagotovila okoljski steber prihodnje pomorske politike Unije, navaja, da bi morala biti na ravni Skupnosti podpora povezanim raziskavam stalen sestavni del raziskovalne in razvojne politike.

               (4)

               V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (5) je navedeno, da bi morala Unija zlasti izkoristiti prispevek pomorskih politik za doseganje zastavljenih ciljev glede zmanjšanja emisij in ohranitve biotske raznovrstnosti, prilagajanja podnebnim spremembam, preprečevanja naravnih nesreč in odzivanja nanje, gospodarnejše uporabe virov ter tako prispevati k izboljšanju zanesljivosti globalne preskrbe s hrano.

               (5)

               Sporočilo Komisije z dne 3. septembra 2008„Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (6) si prizadeva za skupno načrtovanje na področju morskih in pomorskih raziskav, če je to upravičeno in zadevna država članica to podpira ter če je v skladu z načeli in mehanizmi, določenimi v zadevnem sporočilu Komisije z dne 15. julija 2008„K skupnemu načrtovanju programov za raziskave: sodelovanje za učinkovitejše reševanje skupnih izzivov“ (7).

               (6)

               Svet za konkurenčnost je na zasedanju 26. maja 2010„zdrava in produktivna morja in oceane“ priznal kot področje, na katerem lahko skupno načrtovanje programov zagotovi pomembno dodano vrednost glede na sedanje razdrobljeno prizadevanje držav članic na področju raziskav (8). Zato je sprejel sklepe, v katerih priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje. Analiza nacionalnih raziskovalnih dejavnosti iz delovnega dokumenta potrjuje, da je potrebno boljše usklajevanje, da se povečata učinkovitost in vplivnost raziskav ter da se z razvojem skupnega strateškega načrta prepreči podvajanje.

               (7)

               Sodelujoče države so poslale pisma o zavezi in tako potrdile svoje sodelovanje pri takšni pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov.

               (8)

               Skupno načrtovanje na področju morskih in pomorskih raziskav bi zagotovilo usklajevanje raziskav na teh področjih in tako znatno pripomoglo k vzpostavitvi delujočega Evropskega raziskovalnega prostora za morja in oceane, omogočilo trajnostno rabo obstoječih in neizkoriščenih virov, okrepilo vodilno vlogo Evrope ter povečalo konkurenčnost pomorskih industrij, obenem pa pripomoglo k varstvu morskega okolja in prilagajanju podnebnim spremembam.

               (9)

               Države članice morajo za uresničitev ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa.

               (10)

               Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu, morajo države članice redno poročati Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice se spodbuja, da po potrebi spremenijo svojo skupno vizijo o tem, kako lahko sodelovanje in usklajevanje na področju raziskav na ravni Unije prispevata k ohranjanju zdravih in produktivnih morij in oceanov ter k čim boljšemu izkoriščanju možnosti, ki jih ti nudijo (9).

               2.

               Države članice se spodbuja k sprejetju skupnega strateškega raziskovalnega programa, v katerem bi opredelile srednje- do dolgoročne potrebe ter cilje na področju raziskovanja morij in oceanov. Strateški raziskovalni program mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem bodo določene prednostne naloge in roki ter opredeljeni ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za njegovo izvajanje.

               3.

               Države članice se spodbuja, naj v strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe:

                           (a)

                           dopolnitev opredelitve in izmenjave informacij o ustreznih nacionalnih programih, raziskovalnih dejavnostih in zmogljivostih;

                           (b)

                           krepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje in tehnološko oceno;

                           (c)

                           izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic;

                           (d)

                           določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi od usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev;

                           (e)

                           opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (d);

                           (f)

                           po potrebi izmenjava obstoječih raziskovalnih infrastruktur ali usklajeno razvijanje novih objektov in naprav, kot so na primer infrastrukture za pomorsko opazovanje, ter razvoj modelov in aplikacij za ugotovljene potrebe;

                           (g)

                           spodbujanje boljšega sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, povezanimi s pomorskim opazovanjem, morskimi viri in pomorskimi dejavnostmi;

                           (h)

                           spodbujanje interdisciplinarnih pristopov, izmenjav in medsebojnih vplivov med morskim in pomorskim sektorjem;

                           (i)

                           razvijanje primernih stičišč znanosti in politike glede pomembnih vprašanj, kot je izvajanje Direktive 2008/56/ES in pomorskega prostorskega načrtovanja kot temeljnega cilja sporočila „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“.

               4.

               Države članice se spodbuja, da ustanovijo skupno upravljavsko strukturo na področju raziskovanja morij in oceanov, katere naloga bo vzpostaviti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa.

               5.

               Države članice se spodbuja, da skupaj izvajajo strateški raziskovalni program prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti v skladu s smernicami za okvirne pogoje za skupno načrtovanje, ki jih je oblikovala skupina Sveta na visoki ravni za skupno načrtovanje (10).

               6.

               Države članice se spodbuja k sodelovanju s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa, ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju, zlasti kar zadeva morske in pomorske mreže Evropskega raziskovalnega prostora in skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS).

               7.

               Države članice se spodbuja, naj z letnimi poročili o napredku Komisiji redno poročajo o napredku pri pobudi za skupno načrtovanje programov.

      V Bruslju, 16. septembra 2011

            Za Komisijo

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije

      (1)  Implementing the habitats directive in marine and coastal areas, Evropska komisija, 1998, ISBN: 92-828-4276-2.

      (2)  Zbirka Eurostat Statistics in focus, 38/2010, Portrait of EU coastal regions.

      (3)  COM(2007) 574 konč.

      (4)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

      (5)  COM(2010) 2020.

      (6)  COM(2008) 534.

      (7)  COM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10, Joint Programming in research 2008-2010 and beyond – sporočilo Svetu skupine Sveta na visoki ravni za skupno načrtovanje z dne 12. novembra 2010 – Priloga II.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/74

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/22
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) ter člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. 14. februarja 2012 je Komisija na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (9)

               Slovaška je 30. aprila 2012 predložila program za stabilnost za obdobje 2012–2015 in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten. Na splošno je skladen z spomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2012, čeprav slednja predpostavlja nekoliko višjo rast realnega BDP v letu 2012. Izrecni namen proračunske strategije iz programa za stabilnost je zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Vmesna koraka k temu sta dosledno izvrševanje proračuna za leto 2012 in zmanjšanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2013, kar je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Vendar se lahko zgodi, da cilj za nominalni primanjkljaj v letu 2013 ne bo dosežen v skladu z načrti. V programu za stabilnost je bil spremenjen srednjeročni proračunski cilj, in sicer iz skoraj uravnoteženega proračuna v strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP, ki po predvidevanjih ne bo dosežen v programskem obdobju. Novi srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (ponovno izračunani) strukturni proračunski saldo (5) znaša povprečna letna fiskalna konsolidacija za obdobje 2010–2013 do 1,3 % BDP, kar znatno presega zahtevano stopnjo, ki jo je priporočil Svet, pri čemer je preostala fiskalna konsolidacija nekoliko preložena na leto 2013. Doseganje cilja za leto 2013 je negotovo, saj so lahko predlagani ukrepi na strani prihodkov neuspešni; hkratno izvajanje vseh manj obsežnih ukrepov je lahko težavno in v preteklosti so bili ciljni primanjkljaji večkrat spremenjeni navzgor.
               Poleg tega se lahko druge splošne omejitve porabe izkažejo za nevzdržne na srednji rok. V letih 2014 in 2015 je znašal povprečni fiskalni napor 0,3 % BDP letno, kar je manj od zahtevane 0,5-odstotne prilagoditve za države, ki še niso dosegle srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar naj bi bila v skladu s programom za stabilnost stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v zadnjih letih programa za stabilnost. Javni dolg naj bi bil še naprej precej pod 60 % BDP. Kljub temu, da je Slovaška sprejela zakonodajo o ustanovitvi fiskalnega sveta, ta do zdaj še ni bil ustanovljen, prav tako pa niso bila sprejeta zakonodaja o zgornjih mejah odhodkov.

               (11)

               Zaradi vse manjših možnosti za nadaljnjo konsolidacijo na podlagi odhodkov ter ob potrebi po tem, da se konvergenca podpre z odhodki na ključnih področjih, kot so izobraževanje, inovacije in prometna infrastruktura, se lahko oblikujejo ukrepi, usmerjeni v razširitev davčne osnove, omejevanje izogibanja plačevanju davkov in izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, ne da bi to vplivalo na obete glede kratkoročne rasti. Odprava ene največjih vrzeli v sistemu DDV v EU bi lahko ustvarila precejšnje dodatne prihodke. Mogoče je tudi povečati davčne prihodke, ki najmanj negativno vplivajo na rast, vključno z obdavčitvijo nepremičnin in okoljsko obdavčitvijo. Učinkovita obdavčitev prihodkov iz dela se razlikuje glede na različne vrste zaposlitve. To spodbuja premik k bolj prožnim ureditvam dela z negativnimi kratko- in dolgoročnimi učinki na javne finance.

               (12)

               Slovaška je le delno obravnavala dolgoročno vzdržnost svojih javnih financ, ker ni izvedla predvidenih sprememb dokladnega stebra svojega pokojninskega sistema. Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje ekonomske upravičenosti popolnoma naložbenega pokojninskega stebra. Vendar nestabilno zakonodajno okolje s pogostimi velikimi spremembami v preteklosti ustvarja nezanemarljive stroške prilagoditve in vnaša negotovost glede popolnoma naložbenega pokojninskega stebra.

               (13)

               Slovaška ni sprejela nobenega pomembnejšega ukrepa za obravnavo brezposelnosti. Še vedno mora izboljšati učinkovitost aktivnih politik trga dela in zmogljivosti državnih zavodov za zaposlovanje. Obstaja tudi potreba po ukrepih za povečanje udeležbe starejših delavcev in žensk na trgu dela, zlasti z zagotavljanjem otroškega varstva. Davčna obremenitev, vključno z vsemi obveznimi plačili, ostaja razmeroma visoka za delavce z nizkimi prihodki, poleg tega del iskalcev zaposlitve nima zadostnih spodbud, da bi se odpovedali socialni pomoči in sprejeli slabo plačano delo.

               (14)

               Slovaška je sprejela le omejene ukrepe za izboljšanje slabe kakovosti sistema izobraževanja in usposabljanja. Za odpravo visoke brezposelnosti mladih na Slovaškem bi država v skladu z izsledki skupne akcijske skupine Slovaške in Komisije morala sprejeti akcijski načrt za mlade in ga takoj začeti izvajati, vključno z reformo poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter reformo visokošolskega izobraževanja. Sprejeta je bila posodobljena strategija o vseživljenjskem učenju. Vendar ni bila uvedena nobena posebna spodbuda za zagotovitev višjih stopenj aktivnosti.

               (15)

               Marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, so večinoma izključene iz trga dela in standardnega izobraževalnega sistema in predstavljajo precejšen neizkoriščen delovni potencial v slovaškem gospodarstvu. Za odpravo te težave mora Slovaška pospešiti prizadevanja za boljše rezultate izobraževanja marginaliziranih skupin in okrepiti svoje politike za ponovno vključevanje odraslih.

               (16)

               Slovaška je precej izboljšala preglednost predpisov za javno naročanje in sodstva, čeprav sodni postopki ostajajo dolgi in dragi. Splošna kakovost in zmogljivost javnih institucij pa ostajata šibki. Javna uprava nima strateškega pristopa, se sooča s težavami zaradi pogostega menjavanja zaposlenih in njihove nezadostne usposobljenosti, kar ovira politični razvoj ter izvajanje in opravljanje javnih storitev.

               (17)

               Slovaška je v okviru Pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala v priporočilih.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila, pripravljena med evropskim semestrom, so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 7 v nadaljevanju.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Sprejme dodatne ukrepe v letu 2012 in natančno določi potrebne ukrepe v letu 2013, da se vzdržno odpravi čezmerni primanjkljaj in zagotovi strukturni fiskalni napor, kot je določen v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Izvede ciljno naravnana zmanjševanja porabe ter obenem ohrani odhodke s spodbujevalnim učinkom na rast, pri tem pa poveča prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti javne porabe. Nato zagotovi ustrezni strukturni fiskalni napor, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke. Pospeši naj vzpostavitev fiskalnega sveta in sprejme pravila o zgornjih mejah za odhodke.

               2.

               Izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti, zlasti učinkovitost pobiranja DDV; zmanjša naj razlike v obdavčitvi dela med različnimi vrstami zaposlitve, tudi z omejevanjem davčnih olajšav; poveže obdavčevanje nepremičnin z njihovo tržno vrednostjo; poveča uporabo okoljskega davka.

               3.

               Nadalje prilagodi dokladni pokojninski steber, zlasti s spreminjanjem indeksacijskega mehanizma, uvedbo neposredne povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo ter uvedbo trajnostnega faktorja v formulo za izračun pokojnine, ki odraža demografske spremembe. Zagotovi tudi stabilnost in ekonomsko upravičenost popolnoma naložbenega stebra.

               4.

               Izboljša upravno zmogljivost državnih zavodov za zaposlovanje, da se izboljšajo ciljna usmerjenost, oblikovanje in vrednotenje aktivnih politik trga dela, da se zagotovijo bolj posameznikom prilagojene zaposlitvene storitve za mlade, dolgotrajno brezposelne, starejše delavce in ženske. Zagotovi zmogljivosti za otroško varstvo. Zmanjša davčno obremenitev za slabo plačane delavce in prilagodi sistem nadomestil za brezposelnost.

               5.

               Sprejme in izvede akcijski načrt za mlade, zlasti v zvezi s kakovostjo izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter njune povezave s potrebami trga dela, tudi prek uvedbe sheme pripravništva. Izboljša kakovost visokošolskega izobraževanja z okrepitvijo zagotavljanja kakovosti in usmerjenosti k rezultatom.

               6.

               Sprejme dejavne ukrepe za izboljšanje dostopnosti in kakovosti šolskega in predšolskega izobraževanja ranljivih skupin, vključno z Romi. Poskrbi za ponovno vključevanje odraslih na trg dela z ukrepi vključevanja in ciljno usmerjenimi zavodi za zaposlovanje, izobraževanjem za prekvalifikacijo in kratkoročnim poklicnim usposabljanjem.

               7.

               Okrepi kakovost javnih storitev, vključno z izboljšanjem upravljanja človeških virov in okrepitvijo analitičnih zmogljivosti. Dodatno skrajša trajanje sodnih postopkov in okrepi vlogo urada za javna naročila kot neodvisnega organa.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 272, 15.9.2011, str. 1.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov iz programa in z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


Pomembno pravno obvestilo

|

52008SC0573

Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem  /* SEC/2008/0573 konč. */

         SL
            (...PICT...)|KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI|
            Bruselj, 7.5.2008
            SEC(2008) 573 konč.

            Priporočilo
            ODLOČBA SVETA
            o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem
            (predložila Komisija)
            OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
            1. Ozadje
            V členu 104 Pogodbe je določeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je natančneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“ UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5). , ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer:   (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja znatno in stalno zmanjševal ter dosegel ravni blizu referenčne vrednosti;   oziroma če ni preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti);   in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti).[1]
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).
            V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93, dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1). , Najnovejše obvestilo Portugalske je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . . [2][3]
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
            Najnovejše obvestilo Portugalske je na voljo na spletni strani:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            Komisija je 22. junija 2005 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko na podlagi načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja v višini 6,2 % BDP in pričakovanega javnega dolga v višini 66,5 % BDP leta 2005, potem ko je ta že v letih 2003 in 2004 presegel referenčno vrednost 60 % BDP, kot je bilo ugotovljeno v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz junija 2005 SEC(2005) 836 konč. . Svet je 20. septembra 2005 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Portugalska čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6) UL L 274, 20.10.2005, str. 91. . Hkrati je Svet, prav tako na podlagi priporočila Komisije, na Portugalsko naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), naj čim prej in najpozneje do leta 2008 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEC(2005) 836 konč.
            UL L 274, 20.10.2005, str. 91.
            Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            Svet je portugalskim organom na podlagi člena 104(7) Pogodbe priporočil, naj „z izvajanjem ukrepov, ki so bili predvideni v srednjeročnem programu, najpozneje do leta 2008 verodostojno in trajnostno zmanjšajo javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP. Portugalski organi morajo posebej v ta namen: omejiti poslabšanje proračunskega položaja v letu 2005 s strogim izvajanjem napovedanih popravnih ukrepov; natančno izvajati potrebne ukrepe za zagotovitev trajnostnega in občutnega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer je v letu 2006 predvideno precejšnje zmanjšanje v višini 1,5 % BDP glede na leto 2005, temu pa v vsakem od naslednjih dveh let sledi nadaljnje občutno zmanjšanje za najmanj 0,75 % BDP; hitro izvajati reforme za omejitev in zmanjšanje odhodkov v prihodnjih letih; izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja in biti pripravljeni za sprejetje dodatnih ukrepov, ki so lahko potrebni za dosego zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008“. Po priporočilu Sveta morajo portugalski organi tudi „zagotoviti, da se delež bruto javnega dolga stalno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti. Za dosego tega je treba zagotoviti, da razvoj dolga odraža napredek pri zmanjševanju primanjkljaja, se izogiba finančnim transakcijam, ki povečujejo dolg, in se skrbno preuči morebitni vpliv velikih projektov javnih naložb na dolg, vključno s tistimi, ki se izvajajo na podlagi partnerstva z zasebnim sektorjem“.Svet je od portugalskih organov zahteval, naj „dodatno izboljšajo zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov“.
            Poleg tega je Svet pozval portugalske organe, „naj zagotovijo ohranjanje proračunske konsolidacije v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu salda ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj“.
            Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 20. septembra 2005
            % BDP, razen če ni navedeno drugače|2005|2006|2007|2008|
            Javnofinančni saldoSprememba strukturnega saldaP.m.: realna rast BDP (%)|primanjkljaj v višini (največ) 6,20,8|–4,8+1,51,4|primanjkljaj < 4+0,75 (najmanj)2,2|primanjkljaj < 3+0,75 (najmanj)2,6|
            Opomba : strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
            Vir : priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) z navedbami iz posodobljene različice programa za stabilnost iz junija 2005.
            Komisija je 22. junija 2006, tj. po izteku šestmesečnega roka za sprejetje ukrepov, določenega v priporočilu Sveta, ocenila ukrepe, ki so jih sprejeli portugalski organi, da bi odpravili stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. Na tej podlagi je v sporočilu Svetu sklenila, da je Portugalska s sprejetimi ukrepi dovolj napredovala v smeri zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet, in da nadaljnji ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Portugalske trenutno niso potrebni SEC(2006) 786 konč.  . Svet se je na sestanku 11. julija 2006 strinjal s to oceno.[7]
            SEC(2006) 786 konč.
            V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.
            2. Zadnja gibanja primanjkljaja
            Podatki, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po poročanju Portugalske pred 1. aprilom 2008, kažejo, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2007 znašal 2,6 % BDP Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008. , kar je sorazmerno z rezultati javnofinančnega primanjkljaja, ki je znašal 6,1 % BDP leta 2005 in 3,9 % BDP leta 2006 (glej tabelo 2). Glede na zdaj sporočeni primanjkljaj in njegovo referenčno vrednost je malo verjetno, da bi prihodnji popravki dvignili delež javnofinančnega primanjkljaja nad 3 % BDP Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU kot celote so popravki običajno sorazmerno majhni in so v povprečju zanemarljivo večji od nič. V primeru Portugalske so bili popravki deleža primanjkljaja navzgor razmeroma pogostejši od popravkov navzdol; to bi lahko pomenilo, da je zbiranje prvih rezultatov pristransko. Tudi če prihodnjih popravkov portugalskih javnih financ ni mogoče izključiti, pa so podatki za zadnja leta zanesljivejši kot v preteklosti.  .[8][9]
            Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008.
            Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU kot celote so popravki običajno sorazmerno majhni in so v povprečju zanemarljivo večji od nič. V primeru Portugalske so bili popravki deleža primanjkljaja navzgor razmeroma pogostejši od popravkov navzdol; to bi lahko pomenilo, da je zbiranje prvih rezultatov pristransko. Tudi če prihodnjih popravkov portugalskih javnih financ ni mogoče izključiti, pa so podatki za zadnja leta zanesljivejši kot v preteklosti.
            V zadnjem času je javnofinančni primanjkljaj zaznamovala majhna gospodarska rast, ki pa se postopoma izboljšuje, z realnimi stopnjami rasti BDP, ki se gibljejo od 0,9 % leta 2005 do 1,3 % leta 2006 in 1,9 % leta 2007. Po ocenah se je negativna proizvodna vrzel v istem obdobju nekoliko zmanjšala.
            Izvajanje proračuna je bilo v letih 2006 in 2007 boljše od zastavljenih ciljev ob izdaji priporočila na podlagi člena 104(7) Pogodbe V primerjavi s proračunskimi cilji, predstavljenimi v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz junija 2005, na podlagi katerih se je začel izvajati ta postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot je opisano v oddelku 1. . Rezultati primanjkljaja v teh dveh letih so bili za približno 1 odstotno točko BDP nižji od prvotno načrtovanih v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz junija 2005 Popravki niza podatkov o BDP konec leta 2005 in v začetku leta 2006 so povzročili višje stopnje BDP, zaradi katerih so se stopnje deleža primanjkljaja samodejno znižale za približno 0,25 odstotne točke BDP. . Proračunski rezultat za leto 2007 je primerljiv tudi z oceno 3 % BDP, predstavljeno v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007. Na splošno je bilo zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP doseženo eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet. Vsekakor so portugalski organi v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe izkoristili priložnost za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja, predvsem z zagotovitvijo zbiranja prihodkov, ki je bilo boljše od pričakovanega.[10][11]
            V primerjavi s proračunskimi cilji, predstavljenimi v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz junija 2005, na podlagi katerih se je začel izvajati ta postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot je opisano v oddelku 1.
            Popravki niza podatkov o BDP konec leta 2005 in v začetku leta 2006 so povzročili višje stopnje BDP, zaradi katerih so se stopnje deleža primanjkljaja samodejno znižale za približno 0,25 odstotne točke BDP.
            Zmanjšanje proračunskega primanjkljaja v letih 2006 in 2007 je bilo doseženo zaradi padajočega razmerja med javnofinančnimi odhodki in BDP ter naraščajočega razmerja med prihodki in BDP. Delež odhodkov se je leta 2006 zmanjšal za približno 1,25 odstotne točke BDP, leta 2007 pa za skoraj 0,5 odstotne točke BDP. Hkrati se je delež javnofinančnih prihodkov v obeh letih povečal za približno 0,75 odstotne točke BDP. Proračunska konsolidacija je bila odvisna predvsem od strukturnih ukrepov, manjši prispevek, ki je leta 2007 znašal 0,1 % BDP, pa je izhajal tudi iz enkratnega ukrepa Prispevek, ki je povezan z dolgoročno koncesijsko pogodbo za izkoriščanje jezu in knjižen kot zmanjšanje drugih odhodkov za naložbe v skladu s pravili ESR95. .[12]
            Prispevek, ki je povezan z dolgoročno koncesijsko pogodbo za izkoriščanje jezu in knjižen kot zmanjšanje drugih odhodkov za naložbe v skladu s pravili ESR95.
            Kar zadeva odhodke, so se sedanji primarni odhodki realno stabilizirali v letih 2006 in 2007. Zlasti zmanjšanje nadomestil za vladne uslužbence je bilo bistvenega pomena za opaženo zajezitev odhodkov na podlagi zmanjševanj zaposlovanja v javnem sektorju in v manjši meri omejitev plač, ki so izhajale iz letnih povišanj plač pod stopnjo inflacije in zamrznitve povišanj plač v zvezi z delovno dobo. Hkrati se je v primerjavi z visokimi stopnjami rasti v prejšnjih letih nekoliko upočasnila rast socialnih transferjev, razen tistih v naravi. K temu je prispevala upočasnitev rasti postavk za starostne pokojnine, ki sta jo omogočila večja omejitev upokojitvenih tokov in leta 2007 znižanje dajatev za brezposelnost. Zmanjšanje javnih naložb je prispevalo tudi k omejevanju odhodkov in naknadnemu zmanjšanju primanjkljaja v višini 0,5 % BDP leta 2006. Na splošno so te številke usklajene s priporočilom Sveta glede izvajanja ukrepov za zajezitev odhodkov, primer katerih je bila reforma pokojninskega sistema.
            Kar zadeva prihodke, so se davčni prihodki hitro povečali, zlasti glede na majhno gospodarsko rast (in natančneje, domače povpraševanje). Zdi se, da je bilo to posledica zvišanja standardne stopnje DDV za 2 odstotni točki (z 19 % na 21 %) julija 2005, diskrecijskih ukrepov za zvišanje stopenj nekaterih davkov (trošarin, stopenj socialnih prispevkov za nekatere kategorije delavcev, nove mejne stopnje dohodnine za visoke dohodke) in nižjih odbitkov za nekatere neposredne davke. Poleg tega je pomemben del davčnih prihodkov mogoče pripisati dobičku zaradi izboljšane davčne uprave in skladnosti, ki sta očitno povzročila povišanje davčnih osnov, ki so bile večinoma prenesene naprej. Učinkovitejša davčna uprava je omogočila tudi višje stopnje uspeha pri pobiranju zaostalih davčnih obveznosti. Leta 2007 so dodaten davčni prihodek prinesli izterjave davka na dobiček nekaterih večjih gospodarskih družb in davki na nepremičnine. Drugi prihodki (vključno z državno prodajo blaga in storitev) so se v letih 2006 in 2007 skupno povečali za skoraj 0,5 odstotne točke BDP. To je bilo nekoliko tudi posledica izterjave zaostalih izplačil dividend iz leta 2005, ki so jih državi dolgovala podjetja v državni lasti.
            Zgoraj opisana proračunska in gospodarska gibanja so privedla do precejšnjega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v letih 2006 in 2007. V prvem letu je bilo doseženo zmanjšanje za približno 2 odstotni točki BDP, v drugem letu pa še za približno 1 odstotno točko BDP (glej tabelo 2). Zdi se, da so ti rezultati precej presegli priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, v katerem je Svet zahteval zmanjšanje strukturnega salda za 1,5 % BDP leta 2006 glede na leto 2005, leta 2007 pa za najmanj 0,75 % BDP.
            3. Projekcije primanjkljaja za leto 2008 in pozneje
            Glede na spomladanske gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2008 se z napovedano realno rastjo BDP v višini 1,7 % pričakuje, da se bo javnofinančni primanjkljaj leta 2008 zmanjšal na 2,2 % BDP. Ta napoved je primerljiva s proračunskim ciljem 2,4 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007 (s predpostavko, da bo realna rast BDP dosegla 2,2 %), in popravljenim ciljem, ki znaša 2,2 % BDP, napovedanim 26. marca po objavi proračunskega rezultata za leto 2007.
            Napovedano izboljšanje proračunskega salda v letu 2008 temelji predvsem na prihodkih. Po napovedih naj bi v letu 2008 skupni davčni prihodki še naprej naraščali hitreje od nominalnega BDP, čeprav brez dvoma z nižjo stopnjo kot v letu 2007. Dejansko se pričakuje, da se bodo davčne elastičnosti po visokih številkah zadnjih let začele približevati svojemu preteklemu povprečju, zaradi česar se pojavlja tudi predpostavka, da se bodo mejni prihodki izboljšane davčne uprave in skladnosti morda začeli manjšati. Leta 2008 se bodo davčni prihodki povečali zaradi normalizacije neto prihodkov DDV po znižanju v obdobju največjega povračila, ki je bilo uvedeno v letih 2006 in 2007. Vendar bo znižanje standardne stopnje DDV za 1 odstotno točko (z 21 % na 20 %) od 1. julija 2008 zmanjšalo davčne prihodke. Poleg tega naj bi se nekoliko povečali tudi drugi javni prihodki kot delež BDP zaradi povečanja skladov EU na podlagi izvajanja novega nacionalnega strateškega referenčnega okvira Hkrati bodo ti prilivi pomenili tudi dodatne izdatke, zato bo vpliv teh prihodov na skupni proračunski saldo znatno zmanjšan. . Po napovedih bo razmerje med odhodki in BDP ostalo stabilno. Predvsem kadrovski odhodki naj bi se na ravni BDP zmanjšali za približno 0,4 odstotne točke zaradi majhne rasti plač in zmanjšanja zaposlovanja v centralni vladi. Za omejevanje odhodkov za obresti bo poskrbljeno z diskrecijskim znižanjem strukture obrestnih mer za državna potrdila o hranilnih vlogah v začetku leta 2008. Podeljevanje državnih koncesij za jezove, ki proizvajajo električno energijo, bo prineslo enkratni prispevek za zmanjšanje primanjkljaja v višini skoraj 0,2 % BDP Prispevek, knjižen med drugimi odhodki za naložbe v skladu s pravili ESR95, vendar se del prihodkov dejavnosti uporabi za plačilo podjetjem, ki proizvajajo električno energijo, da ta proizvodne cene zgolj postopoma prenašajo na maloprodajne cene. .[13][14]
            Hkrati bodo ti prilivi pomenili tudi dodatne izdatke, zato bo vpliv teh prihodov na skupni proračunski saldo znatno zmanjšan.
            Prispevek, knjižen med drugimi odhodki za naložbe v skladu s pravili ESR95, vendar se del prihodkov dejavnosti uporabi za plačilo podjetjem, ki proizvajajo električno energijo, da ta proizvodne cene zgolj postopoma prenašajo na maloprodajne cene.
            Ob predpostavki, da se politika ne spremeni, sta v spomladanskih gospodarskih napovedih služb Komisije iz leta 2008 za leto 2009 predvidena javnofinančni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP in realna rast BDP v višini 1,6 % BDP. V posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007 je bil za leto 2009 zastavljen proračunski cilj v višini 1,5 % BDP ob predvideni realni rasti BDP v višini 2,8 %. Glede na spomladanske gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2008 se pričakuje, da bo gibanje proračunskega salda določala predvsem nižja davčna obremenitev, ki bo še naprej odražala vpliv znižanja standardne stopnje DDV iz julija 2008. Poleg tega naj bi pomembne makroekonomske osnove davčnih prihodkov, kot so poraba gospodinjstev in sredstva za zaposlene, zaostajale za BDP, medtem ko naj bi se davčni prihodki po predvidevanjih in v nasprotju s prejšnjimi leti gibali v skladu z ustreznimi davčnimi osnovami. Zato se za povišanje davčnih osnov iz oddelka 2 predvideva, da je bolj ali manj trajno. Če pa bi se za del teh prihodkov naknadno izkazalo, da je bolj začasen ali netrajnosten, ali če bi nanj vplivala gospodarska upočasnitev, bi bila proračunska predvidevanja precej slabša. Iztek enkratnega ukrepa iz leta 2008 bo dodatno povečal nominalni primanjkljaj. Sedanja neobičajno visoka negotovost v zvezi s finančnimi in gospodarskimi gibanji ustvarja številna tveganja za javne finance.
            Glede na spomladanske gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2008 se bo strukturni saldo leta 2008 izboljšal za 0,25 odstotne točke BDP. Ob nespremenjeni politiki je za leto 2009 napovedano poslabšanje za 0,25 odstotne točke BDP. Na tej podlagi sta potrebna velik korak v smeri proračunske konsolidacije z izvajanjem proračuna za leto 2008 in ambiciozen proračun za leto 2009, da se zagotovi skladnost s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe zaradi nadaljnjega zmanjšanja strukturnega salda za dosego srednjeročnega stanja blizu salda ali v presežku za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.
            V posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007 je za leto 2010 določen ciljni primanjkljaj 0,4 % BDP, za leto 2011 pa 0,2 % BDP. Pri teh načrtih je treba upoštevati predvideno ozadje z realnimi stopnjami rasti BDP v višini 3 % v obeh letih. Svet je v mnenju o posodobljeni različici programa ugotovil, da „proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. Čeprav je načrtovana hitrost konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom za stabilnost in rast, lahko prilagoditev zaradi zgoraj navedenih tveganj zahteva dodatna prizadevanja […]“ UL C 73, 19.3.2008, str. 6.  .[15]
            UL C 73, 19.3.2008, str. 6.
            4. Gibanje in napoved dolga
            Delež bruto javnega dolga je leta 2005 presegel referenčno vrednost 60 % BDP, ko se je s 56,9 % BDP, kolikor je znašal leta 2004, povečal na 63,6 % BDP Razlike med temi vrednostmi dolga in ocenjenimi vrednostmi ob začetku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem odražajo predvsem popravke podatkov o BDP, navedene v opombi 11. . Leta 2006 se je delež dolga dodatno povečal na 64,7 % BDP, nato pa se je leta 2007 zmanjšal na 63,6 % BDP. Zabeleženo povečanje deleža javnega dolga leta 2006 je bilo posledica visokega primarnega javnofinančnega primanjkljaja in v manjši meri dejstva, da je implicitna obrestna mera javnega dolga presegla nominalno rast BDP (tako imenovani „učinek snežne kepe“). Leta 2007 se je delež dolga zmanjšal predvsem zaradi uskladitve stanj in tokov, s katero se dolg zmanjšuje. Nekaj manj sta na njegovo zmanjšanje vplivala tudi pospešena rast BDP in rahel primarni presežek.[16]
            Razlike med temi vrednostmi dolga in ocenjenimi vrednostmi ob začetku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem odražajo predvsem popravke podatkov o BDP, navedene v opombi 11.
            Ko se je delež dolga leta 2007 zmanjšal, je bilo zabeleženo gibanje javnega dolga skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe z dne 20. septembra 2005. Poleg tega so v letih 2006 in 2007 finančni posli v celoti prispevali k negativni uskladitvi stanj in tokov ter tako pripomogli k zmanjšanju deleža javnega dolga: leta 2006 so bili visoki privatizacijski prihodki bistvenega pomena za zmanjšanje finančnih sredstev; leta 2007 je bilo zmanjšanje vlog in gotovine ključno za nadaljnje zmanjšanje finančnih sredstev in poznejšo uskladitev stanj in tokov, s katero se je zmanjšal dolg. Razen vlog in gotovine ter privatizacijskih prihodkov je v letih 2006 in 2007 neto pridobitev finančnih sredstev ostala pozitivna in je posledično povečala delež dolga.
            Glede na spomladanske gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2008 naj bi se delež javnega dolga v letu 2008 rahlo povečal nad 64 % BDP in ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2009 dosegel 64,25 % BDP. Pri teh gibanjih je treba upoštevati ozadje nizke nominalne rasti BDP in še vedno razmeroma velikih javnofinančnih primanjkljajev v tem in naslednjem letu. Na podlagi načrtov v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007 se leta 2008 pričakuje, da bo delež dolga zaznamovala pozitivna uskladitev stanj in tokov v višini 0,4 % BDP Zdi se, da je to posledica pozitivne razlike med primanjkljajem na podlagi nastanka poslovnega dogodka in primanjkljajem na podlagi izvedenih izplačil, kot je mogoče sklepati na podlagi posodobljene različice programa. Vrednosti uskladitve stanj in tokov so bile prilagojene, da bi odražale najnovejšo uvrstitev, s katero so portugalski organi nekatere kapitalske vložke v nekatere državne bolnišnice uvrstili med kapitalske transferje namesto med finančne posle. . Še večji pritisk na uskladitev stanj in tokov nastane s predpostavko, da se bodo v bližnji prihodnosti odkupi dolga nad njegovo nominalno vrednostjo precej povečali zaradi spremenjenih obresti za potrdila o hranilnih vlogah, uvedenih januarja 2008. Na splošno je gibanje deleža dolga skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe v smislu, da njegovo gibanje kaže napredek v zmanjševanju primanjkljaja in da med letoma 2006 in 2009 finančni posli v povprečju ne povečujejo deleža dolga. [17]
            Zdi se, da je to posledica pozitivne razlike med primanjkljajem na podlagi nastanka poslovnega dogodka in primanjkljajem na podlagi izvedenih izplačil, kot je mogoče sklepati na podlagi posodobljene različice programa. Vrednosti uskladitve stanj in tokov so bile prilagojene, da bi odražale najnovejšo uvrstitev, s katero so portugalski organi nekatere kapitalske vložke v nekatere državne bolnišnice uvrstili med kapitalske transferje namesto med finančne posle.
            5. Drugi premisleki
            Na podlagi člena 104(7) Pogodbe je Svet Portugalski priporočil, naj glede na očitne pomanjkljivosti v zbiranju zanesljivih statističnih podatkov o javnih financah izboljša zbiranje in obdelovanje javnofinančnih podatkov.
            V zadnjih nekaj letih so pri zbiranju podatkov o portugalskih javnih financah potekale institucionalne spremembe in druge tehnične izboljšave. Te vključujejo povečano sodelovanje in jasnejšo delitev dela med nacionalnim statističnim uradom, ministrstvom za finance in centralno banko, pri čemer je nacionalni statistični urad ob povečanju sredstev prevzel tudi večjo odgovornost. Te tri ustanove so v začetku leta 2006 podpisale sporazum, v katerem je predvideno sodelovanje med njimi in določeno oblikovanje dveh delovnih skupin, katerih naloga je analizirati javne finance pred vsakim proračunskim obvestilom ter razpravljati o vprašanjih metodologije „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas “ (Sporazum o institucionalnem sodelovanju na področju javnofinančnih statističnih podatkov);   različica v angleščini je na voljo na spletni strani  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   Glej tudi „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] “, ki je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF. . Te spremembe naj bi prispevale h kakovosti statističnih podatkov v javnofinančnem sektorju. Zbiranje in objavljanje četrtletnih državnih računov naj bi izboljšalo tudi zanesljivost in splošno kakovost letnih računovodskih izkazov, saj bodo transakcije, ki zahtevajo posebno računovodsko obravnavo, vnaprej opredeljene. Zdi se, da so državni podsektorji začeli pogosteje pravočasno sporočati podatke; poleg tega so podatki o izvajanju proračuna podrobnejši in prej na voljo. To je posledično privedlo do zanesljivejših podatkov za zadnja leta v primerjavi s preteklimi. Na splošno ta razvoj kaže skladnost s priporočilom Sveta.[18]
            „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas “ (Sporazum o institucionalnem sodelovanju na področju javnofinančnih statističnih podatkov);   različica v angleščini je na voljo na spletni strani  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   Glej tudi „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] “, ki je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Sklepi
            Javnofinančni primanjkljaj se je občutno zmanjšal s 6,1 % BDP leta 2005 na 3,9 % BDP leta 2006 in na 2,6 % BDP leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje primanjkljaja, so večinoma trajni. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je leta 2006 izboljšal za 2 odstotni točki BDP, leta 2007 pa še za 1 odstotno točko BDP, s čimer je presegel priporočene vrednosti Sveta v višini 1,5 % BDP za leto 2006 in najmanj 0,75 % BDP za leto 2007. Glede na spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 naj bi se glavni primanjkljaj v letu 2008 zmanjšal na 2,2 % BDP (vključno s prispevki enkratnih ukrepov, ki znašajo skoraj 0,2 % BDP, brez katerih pa primanjkljaj še vedno ne bi dosegel vrednosti 3 % BDP). Na podlagi nespremenjene politike se za primanjkljaj predvideva, da se bo leta 2009 povečal na 2,6 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.
            Bruto javni dolg se je s 64,7 % BDP leta 2006 zmanjšal na 63,6 % BDP leta 2007. Spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 predvidevajo, da se bo dolg leta 2008 ponovno rahlo povečal na približno 64 % BDP in ob predpostavki nespremenjene politike leta 2009 dosegel 64,25 % BDP, predvsem zaradi nizke rasti BDP in še vedno razmeroma velikih javnofinančnih primanjkljajev.
            Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, naj razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem.
            Tabela 2: Proračunski razvoj v obdobju 2005–2009
            % BDP, razen če ni navedeno drugače|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||COM|PS   (2)|COM   (3)|PS   (2)|
            Javnofinančni saldo|–6,1|–3,9|–2,6|–2,2|–2,4|–2,6|–1,5|
            |||||(–2,2)|||
            – Skupni prihodki|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            – Skupni odhodki|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Od tega:|– odhodki za obresti|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |– bruto naložbe v osnovna sredstva|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Primarni saldo|–3,5|–1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Enkratni in začasni ukrepi|–0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Strukturni saldo   (1)|–5,2|–3,2|–2,2|–1,9|–1,6|–2,2|–1,0|
            Strukturni primarni saldo  (1)|–2,6|–0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Bruto javni dolg   (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Sprememba deleža dolga (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|–1,1|0,5|–0,3|0,2|–1,6|
            Prispevki:|– primarni saldo (b)|3,5|1,1|–0,1|–0,6|–0,5|–0,1|–1,3|
            |– učinek „snežne kepe“ (c)|0,7|0,3|–0,2|0,4|–0,1|0,3|–0,4|
            |– uskladitev stanj in tokov (d)|1,1|–0,2|–0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm Realna rast BDP (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Proizvodna vrzel|–1,7|–1,6|–1,1|–1,0|–1,8|–1,0|–1,1|
            (...PICT...)(1) Ciklično prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.(2) Ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih izračunale službe Komisije na podlagi informacij v programu.(3) Ob nespremenjeni politiki.(4) Sprememba deleža bruto dolga se lahko razčleni kot:pri čemer  t  označuje čas;  D  je višina javnega dolga,  PD  primarni primanjkljaj,  Y  nominalni BDP,  SR  usklajevanje razlike med tokovi in stanji,  i  in  y  pa so povprečni stroški dolga in nominalna rast BDP. Izraz v oklepaju pomeni učinek „snežne kepe“.(5) Seštevek posameznih elementov zaradi zaokroženj morda ni enak skupni vrednosti.Vira: Spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 (COM) in posodobljena različica programa za stabilnost iz decembra 2007 (PS). V oklepajih so podatki iz nove uradne napovedi, ki so jo portugalski organi objavili 26. marca 2008.|
            Priporočilo
            ODLOČBA SVETA
            o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem
            SVET EVROPSKE UNIJE JE –
            ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,
            ob upoštevanju priporočila Komisije,
            ob upoštevanju naslednjega:
            (1) Z Odločbo Sveta 2005/730/ES UL L 274, 20.10.2005, str. 91. , ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 znašal 6,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni dolg po pričakovanjih dosegel 66,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. [19]
            UL L 274, 20.10.2005, str. 91.
            (2) Svet je 20. septembra 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).  po priporočilu Komisije na Portugalsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Portugalska odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo objavljeno.[20]
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).
            (3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.
            (4) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1). .[21]
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
            (5) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Portugalske pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanskih napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:
            – javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal s 6,1 % BDP leta 2005 na 3,9 % BDP leta 2006 in na 2,6 % BDP leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP. Slednji je primerljiv s ciljem 3 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007;
            – padajoče razmerje med javnimi odhodki in BDP ter naraščajoče razmerje med prihodki in BDP sta prispevala k izboljšanju proračunskega salda. Delež odhodkov se je leta 2006 zmanjšal za 1,25 odstotne točke BDP, leta 2007 pa za skoraj 0,25 odstotne točke BDP. Hkrati se je delež javnih prihodkov tako v letu 2006 kot tudi v letu 2007 povečal za približno 0,75 odstotne točke BDP. Proračunska konsolidacija je bila odvisna predvsem od strukturnih ukrepov, manjši prispevek, ki je leta 2007 znašal 0,1 % BDP, pa je izhajal tudi iz enkratnega ukrepa. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je leta 2006 izboljšal za 2 odstotni točki BDP, leta 2007 pa za eno odstotno točko BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, da je treba strukturni saldo leta 2006 zmanjšati za 1,5 % BDP, leta 2007 pa za najmanj 0,75 % BDP;
            – v spomladanskih napovedih služb Komisije iz leta 2008 je predvideno, da se bo primanjkljaj leta 2008 dodatno zmanjšal na 2,2 % BDP, predvsem zaradi nekaj dodatnih prihodkov, pri čemer bo izvajanju proračuna pomagala enkratna operacija za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP. To je na splošno v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007, in popravljenim ciljem 2,2 % BDP, ki so ga konec marca 2008 napovedali portugalski organi. V spomladanskih napovedih je predvideno, da bo ob nespremenjeni politiki javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 2,6 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi leta 2008 izboljšal za približno 0,25 odstotne točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 poslabšal za 0,25 odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Portugalsko strukturni primanjkljaj, ki znaša 0,5 % BDP;
            – javni dolg se je zmanjšal s 64,7 % BDP leta 2006 na 63,6 % BDP leta 2007. Za majhno rast BDP in še vedno sorazmerno velik javnofinančni primanjkljaj, ki sta napovedana v spomladanski gospodarski napovedi služb Komisije iz leta 2008, se pričakuje, da bosta leta 2009 povzročila javni dolg v višini približno 64,25 % BDP.
            (6) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/730/ES razveljaviti –
            SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
            Člen 1
            Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen.
            Člen 2
            Odločba 2005/730/ES se razveljavi.
            Člen 3
            Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.
            V Bruslju,
            Za Svet
            Predsednik
            [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).
            [2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
            [3] Najnovejše obvestilo Portugalske je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEC(2005) 836 konč.
            [5] UL L 274, 20.10.2005, str. 91.
            [6] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEC(2006) 786 konč.
            [8] Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008.
            [9] Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU kot celote so popravki običajno sorazmerno majhni in so v povprečju zanemarljivo večji od nič. V primeru Portugalske so bili popravki deleža primanjkljaja navzgor razmeroma pogostejši od popravkov navzdol; to bi lahko pomenilo, da je zbiranje prvih rezultatov pristransko. Tudi če prihodnjih popravkov portugalskih javnih financ ni mogoče izključiti, pa so podatki za zadnja leta zanesljivejši kot v preteklosti.
            [10] V primerjavi s proračunskimi cilji, predstavljenimi v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz junija 2005, na podlagi katerih se je začel izvajati ta postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot je opisano v oddelku 1.
            [11] Popravki niza podatkov o BDP konec leta 2005 in v začetku leta 2006 so povzročili višje stopnje BDP, zaradi katerih so se stopnje deleža primanjkljaja samodejno znižale za približno 0,25 odstotne točke BDP.
            [12] Prispevek, ki je povezan z dolgoročno koncesijsko pogodbo za izkoriščanje jezu in knjižen kot zmanjšanje drugih odhodkov za naložbe v skladu s pravili ESR95.
            [13] Hkrati bodo ti prilivi pomenili tudi dodatne izdatke, zato bo vpliv teh prihodov na skupni proračunski saldo znatno zmanjšan.
            [14] Prispevek, knjižen med drugimi odhodki za naložbe v skladu s pravili ESR95, vendar se del prihodkov dejavnosti uporabi za plačilo podjetjem, ki proizvajajo električno energijo, da ta proizvodne cene zgolj postopoma prenašajo na maloprodajne cene.
            [15] UL C 73, 19.3.2008, str. 6.
            [16] Razlike med temi vrednostmi dolga in ocenjenimi vrednostmi ob začetku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem odražajo predvsem popravke podatkov o BDP, navedene v opombi 11.
            [17] Zdi se, da je to posledica pozitivne razlike med primanjkljajem na podlagi nastanka poslovnega dogodka in primanjkljajem na podlagi izvedenih izplačil, kot je mogoče sklepati na podlagi posodobljene različice programa. Vrednosti uskladitve stanj in tokov so bile prilagojene, da bi odražale najnovejšo uvrstitev, s katero so portugalski organi nekatere kapitalske vložke v nekatere državne bolnišnice uvrstili med kapitalske transferje namesto med finančne posle.
            [18] „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas “ (Sporazum o institucionalnem sodelovanju na področju javnofinančnih statističnih podatkov);   različica v angleščini je na voljo na spletni strani  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   Glej tudi „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] “, ki je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] UL L 274, 20.10.2005, str. 91.
            [20] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).
            [21] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/73

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016
   (2016/C 299/18)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Romunijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Vsebovalo je tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)

               Romunija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Tretji program plačilnobilančne pomoči (2013–2015) se je septembra 2015 zaključil brez dokončanega pregleda. Tretja misija za uradni pregled (16.–30. junij 2015) za oceno izvajanja pogojev programa ni bila zaključena. Čeprav je bil na več področjih dosežen napredek, so bili sedanji in prejšnji dosežki programa ogroženi na ključnih področjih politike. Nadzor po izteku programa se je začel 1. oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj do poplačila 70 % posojila, odobrenega v okviru prvega plačilnobilančnega programa, tj. vsaj do pomladi 2018.

               (6)

               Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje poslabšanje nominalnega salda z -0,7 % BDP v letu 2015 na -2,9 % BDP v letih 2016 in 2017. Pričakuje se tudi poslabšanje strukturnega salda. V programu se načrtuje odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen v letih 2014 in 2015. Ponovno doseganje tega cilja v programskem obdobju ni načrtovano. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v času trajanja programa ostal pod 40 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2016 verjeten, v letu 2017 pa rahlo ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2017, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (7)

               Določbe fiskalnega okvira Romunije so trdne, vendar se v praksi ne izvajajo učinkovito. Država ni nobenega od nedavnih fiskalnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, začela in sprejela v okviru rednega proračunskega postopka. V letu 2015 je bila prekršena zahteva, da se v nove zakonodajne pobude, ki bi povečale javno porabo ali zmanjšale javne prihodke, vključi ocena učinka, ki jo preveri ministrstvo za finance, ter da se spoštujejo zgornje meje odhodkov in predlagajo izravnalni ukrepi zaradi nižjih prihodkov. Fiskalni svet ima v praksi zelo malo časa za odziv na proračunske predloge, njegovi mnenja in predlogi pa se ne upoštevajo dovolj. Zakon o proračunu za leto 2016 določa ciljni primanjkljaj 2,95 % BDP, kar pomeni znaten odklon od srednjeročnega cilja. To je odstopanje od nacionalnega fiskalnega okvira.

               (8)

               Izvajajo se številni ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ti vključujejo obvezne registrirne blagajne, okrepljena pravila o gotovinskem plačevanju, nov postopek registracije za DDV, okrepljene revizije davčnega organa (ANAF) in njegovo tekočo reorganizacijo. Izziv pa ostajata visoka stopnja davčnih utaj in nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti. Neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, še naprej negativno vplivajo na davčne prihodke in izkrivljajo gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev dela na črno, vključno z ukrepi inšpektorata za delo, še vedno niso dovolj učinkoviti.

               (9)

               Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske čaka na parlamentarno obravnavo že od leta 2013. Sprejetje tega zakona bi znatno povečalo udeležbo žensk na trgu dela, zmanjšalo razlike med spoloma pri pokojninah ter ublažilo tveganje za revščino starejših.

               (10)

               Razmere na trgu dela so se v letu 2015 izboljšale. Brezposelnost je nizka in stopnja zaposlenosti narašča. Dolgotrajna brezposelnost je pod povprečjem EU. Ostajajo pa precejšnji izzivi, zlasti v povezavi z visoko stopnjo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, za njihovo učinkovito aktivacijo pa se ne stori dovolj.

               (11)

               Nacionalna agencija za zaposlovanje še vedno zaostaja pri zagotavljanju individualiziranih storitev iskalcem zaposlitve, njene storitve za delodajalce pa so kljub obvezni predložitvi prostih delovnih mest tej agenciji omejene. Sprejet je bil postopek za nudenje prilagojene podpore različnim kategorijam brezposelnih, vendar se še ne izvaja. Sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami je zelo omejeno, zaradi česar je aktiviranje prejemnikov socialne pomoči še toliko težje.

               (12)

               Minimalna plača, ki je med najnižjimi v Uniji, se je od leta 2013 znatno povečala, odsotnost objektivnih meril za njeno določanje pa ustvarja negotovost. Ustanovljena je bila tristranska delovna skupina za delo na področju reforme določanja minimalne plače, vendar pa še vedno ni jasnih smernic ali meril, ki bi upoštevala učinek te reforme na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. Na splošno je socialni dialog še vedno šibek.

               (13)

               Romunija ima eno najvišjih stopenj tveganja revščine ali socialne izključenosti v Uniji. Aktivacija prejemnikov socialne pomoči na trgu dela je zelo omejena, zlasti na podeželju. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo zneski socialnih prejemkov, se ne posodablja redno glede na gospodarsko stanje, kar bi lahko vplivalo na ustreznost prejemkov v daljšem časovnem obdobju. Parlamentu je bil v sprejetje predložen zakon o minimalnem dohodku za vključenost, od katerega se pričakujeta izboljšanje namenskosti in ustreznosti prejemkov ter aktivacija prejemnikov minimalnega dohodka za vključenost na trgu dela. Vendar je reševanju te problematike namenjenih več ukrepov vladnega „svežnja za boj proti revščini“, pri čemer se uporablja celostni pristop (izobraževanje, zdravje, stanovanjske razmere, socialna zaščita, promet).

               (14)

               Romunija se še vedno sooča z izzivi na področju izobraževanja. Država je sprejela več strategij za vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, terciarno izobraževanje ter zoper zgodnje opuščanje šolanja. Vendar je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej precej nad povprečjem EU, deloma zaradi znatnih zamud pri izvajanju leta 2015 sprejete strategije. Preprečevalni in popravljalni programi so omejeni. Ranljive skupine, kot so Romi in otroci iz revnih družin, se še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do izobraževanja in pri njegovem dokončanju, zlasti na podeželju. Romunija je na področju predšolske vzgoje in varstva sprejela ukrepe v podporo vključevanju prikrajšanih učencev v vrtce (3–6-letniki). Zagotavljanje storitev za majhne otroke od 0 do 3 let pa je še vedno omejeno. Nedavno sprejeta zakonodaja za razširitev določb o starševskem dopustu bi skupaj z nezadostnimi spodbudami za delo lahko povečala ovire za udeležbo žensk na trgu dela. Udeležba v višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju je nad povprečjem v EU, vendar je stopnja osipa še vedno visoka. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe se povečuje, vendar sta kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova relevantnost za trg dela omejeni. V izobraževalne programe za odrasle je vključenih zelo malo odraslih.

               (15)

               Zdravstveni obeti v Romuniji so slabi. Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je tako za moške kot za ženske precej pod povprečjem EU. Resna razloga za zaskrbljenost ostajata dostop do zdravstvenega varstva in prekomerno zatekanje k bolnišnični oskrbi. Razširjena praksa neformalnih plačil omejuje dostop do zdravstvenega varstva za ljudi z nizkimi dohodki. Romunija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za upokojence z nizkimi dohodki in ljudi v odročnih in izoliranih skupnostih. Razvija se mreža socialnih in zdravstvenih mediatorjev, predlagan pa je bil tudi osnutek zakona o občinskih službah. Deinstitucionalizacija invalidov je še vedno izziv.

               (16)

               Romunija je sprejela ukrepe za reševanje nizke stopnje financiranja zdravstvenega sistema in neučinkovite porabe javnih sredstev v tem sektorju. Te reforme so vključevale poravnavo zaostalih plačil v zdravstvu, povečanje vzdržnosti porabe za farmacevtske izdelke, uvedbo rešitev e-zdravja, izboljšanje financiranja zdravstvenega sistema, oblikovanje strategije za preusmeritev sredstev od bolnišnične oskrbe k preventivnemu in osnovnemu zdravstvenemu varstvu ter centralizirane postopke javnega naročanja. Vendar pomanjkanje upravnih zmogljivosti upočasnjuje izvajanje nacionalne zdravstvene strategije za obdobje 2014–2020. Učinkovitost zdravstvenega sistema ovirajo zlasti zamude pri racionalizaciji bolnišničnega sektorja in prehodu z bolnišničnega na stroškovno učinkovitejše ambulantno zdravstveno oskrbo.

               (17)

               Ključne razvojne razlike v Romuniji so tiste med mestnimi in podeželskimi območji. Rezultati na področjih zaposlovanja, sociale, zdravstva in izobraževanja so na podeželju slabši, ljudje pa imajo tam zaradi majhnih in razdrobljenih lokalnih upravnih zmogljivosti slabši dostop do izobraževanja, zdravstvenih storitev, osnovnih storitev in javnih služb. Medtem je družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij omejen zaradi premalo razvite prometne infrastrukture ter omejenega javnega in zasebnega prevoza, ob tem pa so potni stroški visoki, dostop do širokopasovne infrastrukture pa omejen. Razvoj trajnostnega podeželskega gospodarstva ovirata nizka dodana vrednost v kmetijstvu in pomanjkanje diverzifikacije gospodarstva na podeželskih območjih. Velik delež delovne sile na podeželju dela v samooskrbnem ali delno samooskrbnem kmetijstvu, ki je povezano s prikrito brezposelnostjo ali neplačanim družinskim delom, nizko produktivnostjo in revščino. Sveženj za boj proti revščini, ki se bo financiral s sredstvi EU, zagotavlja celovit pristop k boju proti revščini, vključno na podeželju. Obstajajo načrti za vzpostavitev integriranih ekip skupnosti, ki bi ponujale več integriranih storitev za prikrajšane skupnosti, vendar še niso bili izvedeni.

               (18)

               Strateški okvir za reformo javne uprave je vzpostavljen že od leta 2014, vendar je bilo izvajanje te reforme v letu 2015 počasno. Leta 2016 so bile sprejete nekatere ključne pobude za povečanje preglednosti in učinkovitosti delovanja javne uprave. Vendar zamude pri sprejemanju splošnega in preglednega pristopa k upravljanju človeških virov, zlasti pri zaposlovanju in imenovanju, ocenjevanju delovne uspešnosti, plačah, poklicnem napredovanju za vse kategorije osebja ter usposabljanju, dopuščajo možnost samovoljnega pristopa h ključnim postopkom in sklepom. To poleg nestabilnih organizacijskih struktur negativno vpliva na neodvisnost in strokovnost javne uprave ter s tem tudi na njeno uspešnost in učinkovitost. Zapleteni upravni postopki, neučinkovit sistem javnega naročanja in splošno razširjena korupcija ovirajo opravljanje storitev (vključno s storitvami e-uprave) za državljane in podjetja. Premalo se uporabljajo strateško načrtovanje, proračunsko načrtovanje, praksa posvetovanja, in oblikovanje politik, ki temelji na dokazih. Ti izzivi ovirajo izvajanje pomembnih politik na več področjih, vključno z uspešnim črpanjem razpoložljivih sredstev EU in druge finančne podpore.

               (19)

               Podjetja v državni lasti, ki prevladujejo v ključnih gospodarskih sektorjih, navadno ne delujejo uspešno. Taka podjetja so še posebej pogosta v ključnih infrastrukturnih panogah ter v energetskem sektorju predstavljajo 44 % prometa in 77 % delovnih mest, v prometnem sektorju pa 24 % prometa in 28 % delovnih mest. Izredni vladni odlok 109/2011 o upravljanju podjetij v državni lasti je bil 10. maja 2016 spremenjen v zakon, v katerega so vključene spremembe, ki izboljšujejo njegovo skladnost z mednarodnimi dobrimi praksami. Romunija je začela ponovno zaposlovati poklicne menedžerje, da bi nadomestila začasne uprave v več podjetjih v državni lasti, vendar je napredek počasnejši od prvotno napovedanega. Za preglednost in odgovornost v podjetjih v državni lasti bi bilo dobro pospešiti sprejemanje letnih proračunov ter potrjevanje in objavljanje revidiranih letnih računovodskih izkazov. V pripravi je nov zakon o privatizaciji. Vendar bi lahko vseboval določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo o upravljanju podjetij. Zlasti zaskrbljujoča je verjetnost prekrivanja nalog posebnega upravitelja za privatizacijo in uprave družbe.

               (20)

               Kljub prizadevanjem sodnih organov za obravnavanje korupcije na visoki ravni se ta še vedno pojavlja v številnih gospodarskih sektorjih ter vključuje imenovane in izvoljene uradnike na vseh ravneh državne uprave, vključno z javnimi uslužbenci in zaposlenimi v javnih institucijah. Izvaja se obsežna reforma sodstva, vendar ostaja zaskrbljenost glede visoke delovne obremenitve na sodiščih, predvidljivosti in pravilnega izvrševanja sodnih odločb ter glede zunanjih pritiskov na sodstvo. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Romunijo.

               (21)

               Trdnost finančnega sektorja se je izboljšala. Vendar ta sektor ostaja ranljiv za domače zakonodajne pobude. Nedavno sprejeti zakon o odpustu dolga z retroaktivnim učinkom na obstoječe stanje posojil bi lahko pomenil izziv za številne kreditne institucije in privedel do slabše kreditne dejavnosti. Zakon bi lahko povečal tveganja za stabilnost finančnega sektorja, kar bi imelo posledice za celotno gospodarstvo. Drugi dejavniki, ki bi lahko negativno vplivali na banke, vključujejo predlog za preoblikovanje posojil v tujih valutah v posojila v lokalni valuti in nekatere sodne odločbe o nepoštenih pogodbenih pogojih v posojilnih pogodbah.

               (22)

               Med najbolj problematičnimi dejavniki za poslovanje v Romuniji je nezadostna ali nizkokakovostna infrastruktura, ki predstavlja oviro za trgovino in gospodarski razvoj. Kljub nedavnemu rahlemu izboljšanju pa je Romunija še vedno na zadnjem mestu med primerljivimi državami v regiji glede zaznane kakovosti prometne in komunikacijske infrastrukture. Cestno in avtocestno omrežje je v primerjavi s primerljivimi državami in glede na velikost države majhno. Sprejetje splošnega prometnega načrta in spremljajoče železniške reforme se vedno znova odlaga.

               (23)

               Javne naložbe so se od leta 2008 zmanjševale, kljub obsežnim finančnim sredstvom, ki so na voljo, zlasti iz skladov EU. Ta trend se je leta 2015 obrnil, vendar je pričakovati, da se bodo javne naložbe po letu 2016 upočasnile, saj se izvajanje programa za obdobje 2014–2020 še ni v celoti začelo, projekti, ki se pripravljajo, pa niso dovolj zreli. Romunija si v zadnjem času prizadeva okrepiti sodelovanje med ministrstvi, reorganizirati sistem javnega naročanja in izboljšati načrtovanje in izvajanje naložbenih projektov. Kljub temu je priprava projektov javnih naložb še vedno nezadostna in ostaja dovzetna za zunanje vplive. Pomanjkanje srednje- do dolgoročnega načrtovanja in strateških prednostnih nalog, potreba po soglasju med različnimi nosilci odločanja, omejena izvršilna pristojnost oddelka za ocenjevanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance ter neobstoj meril za izbor v nacionalnem programu za lokalni razvoj še naprej ovirajo izbiro projektov.

               (24)

               Kljub znatnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti in trgovinskih rezultatov pa nestroškovna konkurenčnost Romunije ostaja izziv. Strukturne ovire otežujejo prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo in omejujejo sposobnost Romunije za spodbujanje trajnostne rasti. Zapletenost upravnih postopkov, nestabilnost fiskalne in davčne politike ter šibko poslovno okolje še naprej negativno vplivajo na naložbene odločitve. Visoki stopnji davčnih utaj in dela na črno zmanjšujeta davčne prihodke in izkrivljata gospodarstvo. Dostop do financiranja za mala in srednja podjetja ostaja omejen.

               (25)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4.

               (26)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, razen če doseže srednjeročni proračunski cilj z manjšim naporom. Zagotovi izvajanje fiskalnega okvira ter nadalje okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Zagotovi, da zakonodajne pobude ne ogrožajo pravne varnosti in ne povzročajo tveganj za finančno stabilnost. Po potrebi sprejme ukrepe za ublažitev takih tveganj.

               2.

               Okrepi storitve nacionalne agencije za zaposlovanje za delodajalce in iskalce zaposlitve, zlasti s prilagajanjem storitev profilom iskalcev zaposlitve, boljšim povezovanjem teh storitev s socialno pomočjo, vključno s socialnimi službami, in vzpostavljanjem stikov z neregistriranimi mladimi. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje objektivna merila za določanje minimalne plače. Sprejme ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in povečanje kakovosti izobraževanja, zlasti med Romi. Izenači upokojitveno starost za moške in ženske.

               3.

               Zajezi neformalna plačila v zdravstvenem sistemu in poveča razpoložljivost ambulantne oskrbe. Okrepi neodvisnost in preglednost upravljanja človeških virov v javni upravi. Poenostavi upravne postopke za podjetja in državljane. Okrepi upravljanje podjetij v državni lasti.

               4.

               Izboljša dostop do integriranih javnih storitev, razširi osnovno infrastrukturo in spodbuja diverzifikacijo gospodarstva, zlasti na podeželskih območjih. Sprejme in izvaja splošni prometni načrt. Okrepi prednostno razvrščanje in pripravo projektov javnih naložb.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.