title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/98

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2017
   (2017/C 261/22)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Romunije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Romunijo za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Romunija je 5. maja 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Med letoma 2009 in 2015 so se v Romuniji izvajali trije programi plačilnobilančne pomoči, ki jih skupaj vodita Komisija in Mednarodni denarni sklad ob podpori Svetovne banke. Izplačila so bila izvršena le v okviru prvega programa, in sicer v obdobju 2009–2011, medtem ko sta bila programa v obdobjih 2011–2013 in 2013–2015 preventivna. Nadzor po izteku programa v imenu Komisije, katerega namen je spremljati sposobnost Romunije za odplačilo posojil, odobrenih v okviru prvega programa, se je začel oktobra 2015 in se bo nadaljeval, vsaj dokler ne bo odplačanih 70 % posojil, ki zapadejo spomladi 2018.

               (6)

               Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje za leti 2017 in 2018 nominalni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, ki naj bi se nato do leta 2020 postopoma znižal na 2,0 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP v obdobju, ki ga zajema program, tj. do leta 2020, predvidoma ne bo dosežen. Preračunani (4) strukturni saldo bo do leta 2020 predvidoma dosegel raven -2,6 %. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež dolga sektorja država v BDP povečal s 37,6 % BDP v letu 2016 na 38,3 % BDP v letu 2018 in se leta 2020 zmanjšal na 37,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden. Glavno navzdol usmerjeno tveganje za makroekonomske obete izvira iz manjšega učinka fiskalnih in strukturnih ukrepov na kratko- in srednjeročne obete za rast. Hkrati ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja, niso dovolj podrobno opredeljeni. Poleg tega osnutek zakona o poenotenih plačah pomeni precejšnje navzdol usmerjeno tveganje za fiskalno napoved.

               (7)

               Svet je 12. julija 2016 Romuniji priporočil, naj v letu 2016 omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja in v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP, razen če srednjeročni proračunski cilj doseže z manjšim naporom. Podatki o realizaciji za leto 2016 kažejo na znaten odklon Romunije od srednjeročnega proračunskega cilja. Komisija je 22. maja 2017 v skladu s členom 121(4) PDEU in členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 Romuniji izdala opozorilo, da je bil v letu 2016 ugotovljen znaten odklon od srednjeročnega proračunskega cilja. Svet je nato 16. junija 2017 sprejel priporočilo (5), v katerem je potrdil, da mora Romunija sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6) v letu 2017 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve.

               (8)

               V letu 2018 naj bi se Romunija glede na svoj fiskalni položaj z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presega 4,3 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2017 predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 3,5 % BDP v letu 2017 in 3,7 % v letu 2018, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Na splošno Svet meni, da bodo v skladu s priporočilom za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, naslovljenim na Romunijo 16. junija 2017, glede na močno poslabšanje fiskalnih obetov od leta 2017 potrebni znatni dodatni ukrepi, da bi Romunija izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Fiskalni okvir Romunije je trden, vendar se ne izvaja v celoti. Proračun za leto 2016 je znatno odstopal od srednjeročnega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, kar je v nasprotju s pravilom glede primanjkljaja v nacionalnem fiskalnem okviru. Proračun za leto 2017 se je še bolj oddaljil od nacionalnih fiskalnih pravil. Romunski organi leta 2016 tako kot v prejšnjih letih parlamentu niso predložili posodobljene fiskalne strategije do zakonitega roka, tj. avgusta. Posledično letni proračunski postopek ne temelji na srednjeročni fiskalni strategiji.

               (10)

               Stanje v bančnem sektorju se je leta 2016 še naprej izboljševalo pod vplivom precejšnjih kapitalskih rezerv in rastoče dobičkonosnosti. Romunski organi so se zavezali, da bodo leta 2018 opravili celovit pregled kakovosti sredstev in obremenitveni test bančnega sektorja. Maja 2016 je začel veljati zakon o odpustu dolga, vendar je tveganja v bančnem sektorju ublažila predvsem odločitev ustavnega sodišča, da bodo morala o tem, ali posojilojemalci izpolnjujejo zakonske določbe o težkih razmerah, presojati sodišča. Zakon o konverziji posojil, denominiranih v CHF, ki ga je parlament sprejel oktobra 2016, je bil nedavno razglašen za protiustavnega. Vendar nove zakonodajne pobude še vedno zmanjšujejo pravno predvidljivost, kar lahko negativno vpliva na zaupanje vlagateljev.

               (11)

               Davčne utaje, ki so v Romuniji zelo razširjene, zmanjšujejo davčne prihodke in davčno pravičnost ter izkrivljajo gospodarstvo. Romunija je pri ukrepanju na podlagi priporočila za posamezno državo glede izboljšanja izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov dosegla omejen napredek. Leta 2016 so bili spremenjeni postopki za registracijo za DDV in povračilo stroškov, po vsej državi pa poteka tudi uvedba elektronskih blagajn, povezanih z davčno upravo. Od leta 2017 se uporablja posebna ureditev za sektorje, kot so hotelirstvo, gostinstvo in druge povezane panoge, kjer je dajatev določena ne glede na prihodkovni razred. Poleg tega so bile sprejete omejitve v zvezi s samozaposlenimi osebami in družinskimi podjetji, katerih namen je odvračati od izogibanja davkom. V letu 2016 se je izboljšalo izpolnjevanje obveznosti na področju davčnih napovedi in plačil, vendar skupni inšpekcijski pregledi davčne uprave in inšpektoratov za delo niso prinesli boljših rezultatov. Poleg tega se je pri davčni ureditvi za mikro podjetja prag prometa znatno povečal, medtem ko se je stopnja znižala, kar omogoča izpolnjevanje davčnih obveznosti v škodo proračunskih prihodkov. Sektorski in kategorijski pristopi k obdavčitvi podjetij bi lahko povzročili upravno breme tako za podjetja kot za davčno upravo, ne vodijo pa niti k izboljšanju pobiranja davkov.

               (12)

               Porazdelitev razpoložljivega dohodka gospodinjstev (ki upošteva velikost gospodinjstev) je v Romuniji izrazito neenakomerna, kar omejuje potencial države za trajnostno in vključujočo rast. Dohodek najbogatejših 20 % prebivalstva je več kot osemkrat višji od dohodka najrevnejših 20 %. To razmerje je bistveno višje od povprečja Unije. Neenakosti v veliki meri temeljijo na neenakem dostopu do zdravstva, izobraževanja, storitev in trga dela. Poleg tega je razlika med dohodkovno neenakostjo pred obdavčitvijo in socialnimi transferji ter po njih med najmanjšimi v Uniji. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo glavni socialni prejemki in nadomestila, od uvedbe leta 2008 še ni bil posodobljen. Delo na črno, vključno s „plačilom na roke“, je še vedno razširjeno in še naprej negativno vpliva na davčne prihodke, izkrivlja gospodarstvo ter spodkopava pravičnost in učinkovitost davčnega sistema ter sistema socialnih prejemkov in nadomestil. Kot del pilotnega projekta so bili izvedeni skupni inšpekcijski pregledi davčne uprave in inšpektoratov za delo, vendar za zdaj nimajo sistemskega učinka. Viri niso osredotočeni na sektorje z največjim tveganjem davčnih utaj, plačilu na roke se namenja omejena pozornost, bolj kot preventivni pa se uporabljajo prisilni ukrepi.

               (13)

               Rezultati na trgu dela so se v letu 2016 izboljšali, pri čemer je stopnja brezposelnosti dosegla nizko predkrizno raven. Delovna sila se še naprej zmanjšuje, saj se prebivalstvo stara in izseljevanje ostaja visoko. Nizko brezposelnost spremlja ena najvišjih stopenj neaktivnosti v Uniji. Zlasti stopnje zaposlenosti in delovne aktivnosti mladih, žensk, nizko usposobljenih delavcev, invalidov in Romov so precej pod povprečjem Unije. Število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je še vedno zelo veliko.

               (14)

               Čeprav se tveganje revščine ali socialne izključenosti znižuje, je še vedno zelo visoko, zlasti pri družinah z otroki, invalidih, Romih in podeželskem prebivalstvu. Leta 2016 je bil v okviru preusmeritve politike v okrepljeno zagotavljanje storitev, namenjenih določenim skupinam prebivalstva, sprejet obsežen sveženj za boj proti revščini. Ta predvideva pilotni projekt za vzpostavitev integriranih storitev v marginaliziranih skupnostih. Njegova uvedba po celotni državi bi znatno izboljšala trenutno nizko zagotavljanje integriranih storitev. S sprejetjem zakona o minimalnem dohodku za vključenost, ki naj bi začel veljati leta 2018, se je Romunija odzvala na večkrat prejeta priporočila za posamezno državo. Minimalni dohodek za vključenost povečuje ustreznost socialne pomoči in pokritost z njo. Združuje pasivno podporo z obveznimi aktivnimi ukrepi zaposlovanja in obveznimi inšpekcijskimi pregledi. Vendar je njegov aktivacijski potencial skromen, saj je cilj do leta 2021 zagotoviti aktivne ukrepe zaposlovanja 25 % upravičencem.

               (15)

               Aktivacijske politike so bile okrepljene v okviru reforme nacionalnega zavoda za zaposlovanje. Reforme vključujejo bolj posamezniku prilagojeno podporo ter integrirane storitve za iskalce zaposlitve in delodajalce. Doseg in ponudba storitev za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, se izboljšujeta. Vendar aktivacijske politike, namenjene skupinam, ki so najbolj oddaljene od trga dela, ostajajo omejene, nedavno predlagani aktivacijski ukrepi pa se ne osredotočajo več na te skupine. Njihov obseg in povezava s socialnimi storitvami nista zadostna, da bi lahko bistveno izboljšala udeležbo teh skupin na trgu dela.

               (16)

               Pri ustreznosti pokojnin in revščini starejših ima pomembno vlogo spol, saj nižja upokojitvena starost žensk ob sicer enakih pogojih pomeni nižje pokojninske pravice. Romunija je ena od redkih držav članic, ki ne predvideva poenotenja upokojitvene starosti žensk in moških. Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske je bil predložen parlamentu leta 2013. Do zdaj ga je sprejel le senat.

               (17)

               Glede na gibanje produktivnosti, konvergenco dohodkov in konkurenčni položaj Romunije rast plač v javnem in zasebnem sektorju zahteva posebno pozornost. Povečanja plač v javnem sektorju bi se lahko prelila v zasebni sektor, kar bi vplivalo na konkurenčnost Romunije. Minimalna plača v Romuniji, ki je sicer še vedno med najnižjimi v Uniji, se je v zadnjih letih znatno povišala. Ad hoc povišanja minimalne plače so v zadnjem času znatno zvišala delež delavcev z minimalno plačo in povzročila močno razpršenost na dnu porazdelitve plač. Kot odziv na priporočilo za posamezno državo je bila v začetku leta 2016 ustanovljena tristranska delovna skupina, ki naj bi vzpostavila mehanizem za določanje minimalne plače na podlagi objektivnih ekonomskih in socialnih meril ter meril trga dela, vendar je z delom precej v zaostanku in mora z njim ustrezno nadaljevati. Za socialni dialog je še naprej značilno malo kolektivnih pogajanj na sektorski ravni in institucionalne slabosti, ki omejujejo učinkovitost reform.

               (18)

               Zadostna osnovna znanja so ključna, da lahko ljudje najdejo in obdržijo dobre in stalne službe ter da uspešno sodelujejo v gospodarskem in družbenem življenju. Mednarodne raziskave kažejo na resne pomanjkljivosti pri osnovnih znanjih med romunskimi najstniki. Visoke stopnje zgodnjega opuščanja šolanja, nizka stopnja doseganja visokošolske izobrazbe in obsežno izseljevanje povzročajo nezadostno ponudbo izobražene delovne sile. Na podeželju je dostop do kakovostnega rednega izobraževanja omejen, zlasti za romske otroke. Težave s privabljanjem dobrih učiteljev na podeželskih območjih in v šolah z večinoma romskimi otroki skupaj s segregacijo in pogosto diskriminatornimi stališči vodijo v slabše učne rezultate romskih otrok. Romunija je v odziv na ponavljajoča se priporočila za posamezno državo sprejela in začela izvajati strategijo na področju zgodnjega opuščanja šolanja. Nedavni ukrepi vključujejo celostne posege, pilotni program toplih obrokov, boljše povračilo stroškov prevoza in socialne bone za spodbujanje predšolskega izobraževanja revnih otrok. Za jesen 2017 so načrtovani projektno zasnovani ukrepi, podprti s financiranjem Unije, za izboljšanje kakovosti poučevanja v prikrajšanih šolah, poteka pa tudi posodabljanje učnih načrtov, čeprav le delno. Zakonodaja za preprečevanje segregacije se je izboljšala, vključno z okrepitvijo pristojnosti šolskih inšpektoratov na tem področju. Vendar še vedno manjka metodologija za spremljanje. Potrebni so nadaljnji koraki za trajni napredek v boju proti socialno-ekonomskim neenakostim v izobraževanju. Jamstvo za mlade je zaenkrat le deloma doseglo osebe, ki zgodaj opustijo šolanje, programi druge priložnosti pa niso zlahka na voljo. Sistem izobraževanja in usposabljanja ni dovolj usklajen s potrebami trga dela in vključenost odraslih v izobraževanje je zelo nizka.

               (19)

               Romunsko prebivalstvo dosega slabe rezultate na področju zdravja. Pomanjkanje zdravstvenih delavcev, nezadostno financiranje, prekomerna uporaba bolnišnične oskrbe in korupcija ovirajo dostopno in kakovostno zdravstvo, kar vpliva zlasti na ljudi z nizkimi dohodki in na podeželju. Pojavlja se korupcija v obliki neformalnih plačil zdravstvenim delavcem, zavarovalniških goljufij in podkupovanj za potrdila, ki dajejo pravico do ugodnosti, ta pa je prisotna tudi pri javnih naročilih v bolnišnicah. Za obravnavanje priporočila za posamezno državo in v okviru predhodne pogojenosti za obdobje financiranja Unije 2014–2020 je Romunija sprejela nekatere ukrepe politike za preusmeritev z bolnišničnega na ambulantno zdravljenje. Pripravljeni so bili regionalni zdravstveni načrti za opredelitev potreb po infrastrukturi in storitvah, spremlja pa se tudi izvajanje nacionalne zdravstvene strategije. V skladu z nacionalno protikorupcijsko strategijo za obdobje 2016–2020 je bila sprejeta zakonodaja za prenovo sistema povratnih informacij o neformalnih plačilih in plače zdravstvenih delavcev so se izboljšale. Protikorupcijska strategija zajema celostne ukrepe v zdravstvu, ki vključujejo spodbujanje odgovornosti in preglednega zaposlovanja direktorjev bolnišnic. Kljub temu je okrepitev sistemov skupnostne oskrbe, ambulantne oskrbe in napotitve še vedno v začetni fazi, neformalna plačila so še vedno močno prisotna, preglednost pri vodenju bolnišnic še ni zagotovljena in nacionalna strategija za zdravstvene delavce še ni bila sprejeta.

               (20)

               Romunske upravne zmogljivosti in zmogljivosti za oblikovanje politik trpijo zaradi nepreglednih postopkov in nepreglednega odločanja, obremenjujočih upravnih postopkov, skromne uporabe kakovostnih dokazov, slabega usklajevanja med različnimi resornimi politikami in razširjene korupcije. Napredek pri reformi javne uprave je omejen. Organizacijske strukture so še vedno nestabilne, kar vpliva na neodvisnost in učinkovitost javne uprave. Leta 2016 so se začele izvajati strategije za javno upravo, vendar nekateri glavni cilji teh strategij še niso vključeni v zakonodajni okvir, zlasti kar zadeva objektivna merila za zaposlovanje, ocenjevanje in nagrajevanje uspešnosti. Predlagano je, da se plače do neke mere poenotijo, vendar ni jasne povezave med uspešnostjo in plačilom na centralni in lokalni ravni. Še vedno je treba okrepiti zmogljivosti in pooblastila nacionalne agencije za javne uslužbence. Nekateri ukrepi za preglednost pri oblikovanju politik, uvedeni leta 2016, naj bi se vrnili v prejšnje stanje. Strateško načrtovanje in regulativne ocene učinka v upravni praksi niso trdno uveljavljeni.

               (21)

               Kakovostno in količinsko nezadostna prometna infrastruktura je eno od ključnih ozkih grl, ki ovirajo gospodarski razvoj v Romuniji. Za odpravo s tem povezanih pomanjkljivosti in v odziv na priporočilo za posamezno državo je Romunija jeseni 2016 sprejela splošni prometni načrt. Da bi se pospešile naložbe v cestno infrastrukturo, je bilo upravljanje infrastrukturnih naložb ločeno od organa, pristojnega za upravljanje infrastrukture. Leta 2016 je bil ustanovljen organ, ki bo reformiral železniški sistem in naj bi začel delovati do sredine leta 2017.

               (22)

               Romunija ima zadnje čase enega najvišjih deležev naložb v Uniji. Vendar so javne naložbe v letu 2016 upadle, tudi zaradi nizkega izvrševanja sredstev Unije. Znatno črpanje in učinkovita poraba sredstev Unije sta ključnega pomena, če naj Romunija izkoristi svoj razvojni potencial v ključnih sektorjih, zlasti pri prometu ali odpadkih. Na kakovost javnih naložb med drugim negativno vplivajo slabosti pri upravljanju in spreminjajoče se prednostne naloge. V odziv na priporočilo za posamezno državo je bilo pri okrepitvi prednostnega razvrščanja projektov javnih naložb in njihove priprave doseženega malo napredka. Od avgusta 2016 morajo ministrstva v svojih načrtih porabe upoštevati naložbene prednostne naloge, vendar niso bili sprejeti nobeni drugi ukrepi za okrepitev vloge ministrstva za finance pri prednostnem razvrščanju naložb in za boljše usklajevanje priprave projektov javnih naložb med ministrstvi. Nacionalni načrt ravnanja z odpadki in program za preprečevanje nastajanja odpadkov naj bi bila sprejeta konec leta 2016, vendar se to še ni zgodilo. Načrta sta potrebna tudi za izboljšanje upravljanja in regulativnega izvrševanja za usmerjanje nacionalnih sredstev in sredstev Unije, da bi se dosegli okoljski standardi na ravni Unije.

               (23)

               V Romuniji je učinkovito javno naročanje ključno za doseganje strateških ciljev in obravnavanje ključnih izzivov politike, vključno z učinkovito javno porabo, posodobitvijo javne uprave, bojem proti korupciji ter spodbujanjem inovacij ter trajnostne in vključujoče rasti. Prav tako je bistvenega pomena za zaupanje državljanov v javne organe in demokracijo. Romunija je nedavno sprejela ukrepe za izvajanje strategije in akcijskega načrta za javna naročila. Po sprejetju zakona o javnih naročilih, ki velja od maja 2016, je bila junija 2016 sprejeta izvedbena zakonodaja o javnih naročilih in javnem naročanju v posebnih sektorjih, do konca leta 2016 pa še sekundarna zakonodaja o koncesijskih pogodbah; v nacionalnem programu za javna naročila sta predvidena preprečevanje korupcije in nadzor nad njo. Vendar več ključnih ukrepov iz strategije še ni bilo sprejetih, na primer okrepljen nadzor in drugi ukrepi za boj proti korupciji, dokončna vzpostavitev e-javnega naročanja in usposabljanje uradnikov za javna naročila.

               (24)

               Več kot 45 % romunskega prebivalstva živi na podeželskih območjih, ki z vidika zaposlovanja in izobraževanja, dostopa do storitev in infrastrukture ter materialne blaginje močno zaostajajo za mestnimi območji. V odziv na priporočilo za posamezno državo, zlasti glede izboljšanje dostopa do integriranih javnih storitev, razširitve osnovne infrastrukture in spodbujanja gospodarske diverzifikacije na podeželskih območjih, je Romunija leta 2016 sprejela celovit sklop ukrepov za razvoj podeželja, posodobitev malih kmetij, podporo nekmetijskim MSP, naložbe v infrastrukturo, vključno s socialnimi storitvami in izobraževanjem, ter formalizacijo zaposlovanja. Njihov dolgoročni uspeh bo odvisen od zmogljivosti za uvedbo pilotnih ukrepov v večjem obsegu ter za učinkovito usmerjanje in črpanje razpoložljivih sredstev Unije.

               (25)

               Podjetja v državni lasti imajo pomembno vlogo v gospodarstvu, zlasti v ključnih infrastrukturnih sektorjih. Podjetja v državni lasti so zaradi slabosti pri njihovem upravljanju manj dobičkonosna v primerjavi z zasebnimi podjetji, kar negativno vpliva na javne finance. Romunija je v odziv na priporočilo za posamezno državo dosegla znaten napredek pri izboljšanju upravljanja podjetij v državni lasti. Podzakonski predpisi, ki podpirajo glavno zakonodajo o korporativnem upravljanju podjetij v državni lasti, so bili jeseni 2016 nemudoma sprejeti. Zakonodajni okvir sledi dobri mednarodni praksi na področju preglednosti pri imenovanju članov uprav in upravljanju podjetij v državni lasti, ministrstvu za finance pa podeljuje posebne pristojnosti za spremljanje in izvrševanje. Sprejeti so bili tudi ukrepi za ozaveščanje lokalnih organov o novih pravilih, proračunske informacije o podjetjih v državni lasti pa so bile javno objavljene. Vendar vzbujajo zamude pri imenovanju poklicnih menedžerjev pomisleke glede nadaljnjega izvajanja.

               (26)

               Konkurenčnost Romunije trpi zaradi slabosti pri nestroškovni konkurenčnosti in zaradi strukturnih ovir za prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo, med katerimi so tudi zapleteni upravni postopki. Romunija je v odziv na priporočilo za posamezno državo leta 2016 sprejela več zakonodajnih aktov za poenostavitev upravnih postopkov in olajšanje odnosov med državljani in javno upravo, vendar ti akti zadevajo le majhno število postopkov.

               (27)

               Na vseh ravneh je še vedno prisotna korupcija, ki še naprej ovira poslovanje. Romunija je dosegla znaten napredek pri večjem delu reforme pravosodnega sistema in boju proti korupciji na visoki ravni. Kljub temu še niso bili izvedeni ključni koraki, da bi se odpravile težave na teh področjih, s čimer bi bile reforme trajne in nepreklicne. Pri razvoju nadaljnjih ukrepov za preprečevanje korupcije in boj proti njej je bil dosežen določen napredek, zlasti v lokalni upravi, vendar so z vidika učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije, sprejete leta 2016, izzivi še vedno veliki. Potrebna so prizadevanja v zvezi s spoštovanjem neodvisnosti sodstva v romunskem javnem življenju, dokončanjem reform kazenskega in civilnega zakonika ter zagotavljanjem učinkovitega izvrševanja sodnih odločb. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za Romunijo.

               (28)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (29)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2017, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Romunija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               V letu 2017 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta z dne 16. junija 2017 za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. V letu 2018 nadaljuje znaten fiskalni napor v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Zagotovi polno izvajanje fiskalnega okvira. Okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Nadaljuje boj proti delu na črno, vključno z zagotavljanjem sistematične uporabe celovitega nadzora.

               2.

               Okrepi ciljno usmerjene aktivacijske politike in integrirane javne storitve ter se pri tem osredotoči na ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela. Sprejme zakonodajo za izenačitev upokojitvene starosti za moške in ženske. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji vzpostavi pregleden mehanizem za določanje minimalne plače. Izboljša dostop do kakovostnega rednega izobraževanja, zlasti za Rome in otroke na podeželskih območjih. Se v zdravstvu preusmeri na ambulantno zdravljenje in omeji neformalna plačila.

               3.

               Sprejme zakonodajo, ki bo zagotavljala profesionalno in neodvisno javno upravo, ob uporabi objektivnih meril. Okrepi prednostno razvrščanje projektov javnih naložb in njihovo pripravo. Zagotovi, da se nacionalna strategija za javna naročila izvaja pravočasno, v celoti in trajnostno.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (5)  Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2017 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji (UL C 216, 6.7.2017 str. 1).

      (6)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/87

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016
   (2016/C 299/21)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Dansko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Danska je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, pri čemer naj bi bil uravnotežen proračun dosežen v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2020 znašal 35,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi Danska v letih 2016 in 2017 dosegla priporočeno fiskalno prilagoditev. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Danska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)

               Predpogoj za trajnostno rast na Danskem je zagotavljanje ponudbe delovne sile ob staranju prebivalstva. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagali pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem zunaj EU, vključno s tistimi, ki dalj časa prebivajo na Danskem, ter mlade z nizko doseženo stopnjo izobrazbe. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev in migrantov. Vendar je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovitejšo vključitev drugih marginaliziranih skupin na trg dela.

               (7)

               Za ohranitev razmeroma visoke ravni socialnega varstva, ki jo zagotavlja Danska, je potrebno izboljšati rast produktivnosti. Vendar je produktivnost v zadnjih dveh desetletjih rasla počasi. Eden od ugotovljenih dejavnikov, ki so k temu prispevali, je stalno pomanjkanje konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu. Danska mora zato okrepiti prizadevanja za izboljšanje produktivnosti v gradbenem sektorju z odpravo ovir in zagotovitvijo sorazmernih sistemov dovoljenj, kadar se taki sistemi zdijo potrebni. Prav tako mora zmanjšati omejitve za maloprodajna podjetja, zlasti z izvajanjem reform, ki jih je začrtala vlada.

               (8)

               Skupna raven naložb na Danskem je vse od občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v času gospodarske krize nizka. To deloma odraža nizke stanovanjske naložbe po zlomu nepremičninskega trga in neizkoriščene zmogljivosti v podjetniškem sektorju. Spodbujanje naložb bi Danski pomagalo okrepiti gospodarsko rast in povečati produktivnost. Ugotovljene so bile ovire za naložbe v storitvenem sektorju in v raziskave. Maloprodajni in gradbeni sektor se soočata z ovirami za vstop na trg, ki nato vplivajo na konkurenčnost in rast produktivnosti. Država bi lahko okrepila prizadevanja za preoblikovanje rezultatov univerzitetnih raziskav v poslovne inovacije.

               (9)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter upoštevanje priporočil, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2.

               (10)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Spoštuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017.

               2.

               Poveča produktivnost ter naložbe zasebnega sektorja s povečanjem konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti z olajšanjem vstopa na trg v maloprodajnem in gradbenem sektorju. Spodbudi sodelovanje med podjetji in univerzami.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 4. oktobra 2011 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               11.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/29

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 4. oktobra 2011
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   (2011/669/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola –
   PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:
   da se Jörg ASMUSSEN imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za osemletni mandat.

      V Luxembourgu, 4. oktobra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Portugalskem /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja na Portugalskem
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s členom 126
Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se morajo države članice
izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je 2. decembra 2009
v skladu s členom 126(6) PDEU sklenil, da na Portugalskem obstaja
čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 126(7) PDEU in
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97[1] z dne 7. julija 1997
o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem[2]
izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do
leta 2013.
(4)       Komisija je 15. junija 2010
sklenila, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za znižanje
javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP,
in menila, da zato takrat nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim
primanjkljajem ni bilo potrebno.
(5)       Svet je 9. oktobra 2012
v skladu s členom 3(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
sklenil, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in da je prišlo do
nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi
posledicami za javne finance. Zato je Svet sklenil sprejeti revidirano
priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu:
revidirano priporočilo v zvezi s čezmernim primanjkljajem), v katerem
Portugalski priporoča, da čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do
leta 2014. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do
leta 2014 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, je bilo
Portugalski priporočeno, naj zagotovi izboljšanje strukturnega salda v
višini 2,3 % BDP v letu 2012, 1,6 % BDP v letu 2013 in 1,3 %
BDP v letu 2014. Cilji za nominalni primanjkljaj, ki so bili skladni z
zahtevanimi izboljšavami strukturnega proračunskega salda, so znašali 5 %
BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto 2013 in 2,5 % BDP za
leto 2014.
(6)       Portugalskem organom je bilo
priporočeno tudi, naj izvajajo ukrepe, sprejete v proračunu za
leto 2012 in njegovi dopolnitvi iz marca, ter sprejmejo dodatne ukrepe v višini
0,3 % BDP. Portugalski je bilo priporočeno, naj sprejme trajne ukrepe
za konsolidacijo v višini vsaj 3 % BDP, ki jih je treba vključiti v
proračun za leto 2013, sprejme dodatne ukrepe v primeru odstopanj in
na podlagi celovitega pregleda javnih odhodkov določi ukrepe v vrednosti 1,75 %
BDP za leto 2014. Poleg tega bi morala Portugalska izpolniti zahteve iz
Izvedbenega sklepa Sveta 2011/344/EU o finančni pomoči Unije
Portugalski z dne 17. maja 2011 in njegovih nadaljnjih sprememb.
Zakon o proračunskem okviru bi moral biti prilagojen tako, da bi bila vanj
vključena pravila EU za upravljanje davkov, pri čemer bi morala
Portugalska še naprej izboljševati preglednost in nadzor vseh proračunskih
stopenj ter upoštevati srednjeročen proračunski okvir.
(7)       V skladu s členom 3(5)
Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko Svet na priporočilo Komisije
odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7)
PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju
priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z
večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Pojav
nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi
posledicami za proračun je treba oceniti glede na gospodarsko napoved, na
kateri temelji priporočilo Sveta.
(8)       V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na
zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom odprave stanja
čezmernega primanjkljaja v določenem roku. V priporočilu mora
biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna
država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega
primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo
čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski
cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z
minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega
salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za
referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.
(9)       V skladu z napovedjo, na
kateri temelji revidirano priporočilo iz oktobra 2012, naj bi se
realni BDP leta 2012 skrčil za 3 %, leta 2013 pa za 1 %.
Obeti glede rasti so se nato močno poslabšali, potem ko se je izkazalo, da
je bil v zadnji četrtini leta 2012 razvoj dogodkov v gospodarstvu in
na trgu dela znatno slabši od pričakovanega, zaradi česar je
leta 2012 prišlo do krčenja realnega BDP v višini 3,2 %. Glede
na negativen prenos iz leta 2012 in slabše obete glede rasti portugalskih
izvoznih trgov so službe Komisije v okviru zadnje posodobitve gospodarskih
obetov za Portugalsko rast realnega BDP za leto 2013 znižale na –2,3 %.

(10)     Javnofinančni
primanjkljaj je leta 2012 dosegel 6,4 % BDP, kar presega cilj v
zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je 5,0 %. Na nominalni
primanjkljaj je vplivalo več enkratnih operacij, ki med pripravo
priporočila v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso bile znane. Te
operacije vključujejo: kapitalsko injekcijo v državno banko CGD (0,5 %
BDP); preusmeritev preoblikovanja delničarskih posojil družbe Parpública
družbi SAGESTAMO, tj. dveh družb zunaj javnofinančnega sektorja, v
lastniške deleže prek vlade (0,5 % BDP); oslabitve, povezane s prenosom
sredstev iz BPN (0,1 % BDP). Poleg tega je bila po nasvetu Eurostata
prodaja koncesij za največja letališča na Portugalskem obravnavana
kot odtegnitev lastniškega kapitala in zato ni vplivala na javnofinančni
saldo, kar je v nasprotju s predvidevanji vlade v okviru proračuna (0,7 %
BDP). Če bi bil vpliv teh enkratnih dejavnikov izključen iz
nominalnega salda, bi javnofinančni primanjkljaj znašal 4,7 % BDP,
kar je nižje od cilja.
(11)     Strog nadzor nad odhodki je
nadomestil zelo slabe prihodke v zadnji četrtini leta, ki so posledica
makroekonomskih dejavnikov. Prihranki pri odhodkih so bili doseženi zlasti z
znižanjem stroškov za plače v javnem sektorju, pri čemer je bilo
zmanjšanje obsega zaposlovanja v javnem sektorju doseženo predčasno, ter z
zmanjšanjem vmesne potrošnje in zamrznitvijo odobrenih proračunskih
sredstev za nove investicijske projekte. Poleg tega se je izkazalo, da je
izvrševanje proračuna na regionalni in lokalni ravni nad
pričakovanji. Na splošno je Portugalska leta 2012 sprejela trajne
ukrepe za konsolidacijo v višini skoraj 6 % BDP, kar presega znesek
ukrepov iz revidiranega priporočila v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Po napovedih služb Komisije iz maja 2013 je izboljšanje
strukturnega salda v letu 2012 znašalo 2,4 % BDP, medtem ko je bilo v
revidiranem priporočilu v zvezi s čezmernim primanjkljajem
določeno, da naj bi izboljšanje znašalo 2,3 % BDP. Glede na popravek
potencialne rasti proizvodnje od sprejetja revidiranega priporočila v
zvezi s čezmernim primanjkljajem naj bi bila fiskalna konsolidacija višja
vsaj za 0,2 odstotne točke. Poleg tega so na ocenjeno spremembo
strukturnega salda vplivali tudi izpadi prihodkov v primerjavi s scenarijem, na
katerem temelji priporočilo v zvezi s čezmernim primanjkljajem ob
uporabi standardne elastičnosti prihodkov. Ti izpadi so znašali približno 0,4 odstotne
točke. Ob upoštevanju teh učinkov je prilagojena sprememba strukturne
bilance znašala 3,0 % BDP, kar je znatno več od konsolidacije,
zahtevane v revidiranem priporočilu v zvezi s čezmernim
primanjkljajem.
(12)     Javnofinančni
primanjkljaj za leto 2013 naj bi glede na posodobitev gospodarskih obetov
za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile maja 2013, dosegel 5,5 %
BDP, medtem ko je bil v revidiranem priporočilu v zvezi s čezmernim
primanjkljajem določen cilj 4,5 % BDP. Proračunska konsolidacija
v letu 2013 mora nadomestiti velik negativen odklon primarnega salda, ki
je posledica bolj upočasnjenega razvoja trga dela in rasti ter nadaljnjega
uravnoteženja v smeri gospodarstva, ki je bolj izvozno usmerjeno in manj
davčno intenzivno v primerjavi z napovedmi, na katerih temelji revidirano
priporočilo v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Poleg tega je ustavno
sodišče 5. aprila zavrnilo različne ukrepe v višini 0,8 %
BDP, ki so vključeni v proračun za leto 2013 in jih je treba
nadomestiti. Odločba sodišča se je nanašala zlasti na ukinitev enega
od dveh dodatkov, ki jih prejemajo javni uslužbenci, 90-odstotno znižanje enega
od dveh dodatkov, ki jih prejemajo upokojenci, in uvedbo plačevanja
prispevkov za socialno varnost od nadomestil za brezposelnost in bolniških
nadomestil.
(13)     V okviru posodobitve
gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile
maja 2013, je v letu 2013 predvidena strukturna konsolidacija v
višini 0,6 % BDP. To je manj od konsolidacije v višini 1,6 % BDP, ki
jo priporoča Svet. Vendar bi bila ocenjena strukturna konsolidacija
leta 2013 po popravku potencialne rasti proizvodnje navzdol po sprejetju
revidiranega priporočila v zvezi s čezmernim primanjkljajem višja za
približno 0,2 odstotne točke. Poleg tega so na spremembo strukturnega
salda močno vplivali tudi izpadi prihodkov (tj. v zvezi z razvojem BDP z
uporabo standardne elastičnosti prihodkov) v višini približno 0,5 odstotne
točke. Skupaj bi ob upoštevanju teh dejavnikov ocenjena strukturna
konsolidacija znašala 1,3 % BDP. Prilagojena fiskalna konsolidacija je
torej nekoliko nižja od konsolidacije, zahtevane v revidiranem priporočilu
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(14)     Proračunska prilagoditev
v letu 2013 temelji na trajnih ukrepih za konsolidacijo v neto vrednosti 3,5 %
BDP, ki zajemajo ukrepe, vključene v zakon o proračunu za leto 2013,
ki bo do konca maja spremenjen z rebalansom proračuna, pospešitev izvedbe
ukrepov za zmanjšanje odhodkov, opredeljenih med pregledom javnih odhodkov, ter
druge ukrepe za nadomestitev proračunskih ukrepov, za katere je bilo
ugotovljeno, da so neustavni. Znesek ukrepov za konsolidacijo presega znesek,
predviden ob objavi revidiranega priporočila v zvezi s čezmernim
primanjkljajem iz oktobra 2012. Ukrepi med drugim vključujejo reformo
davka na osebni dohodek ter povišanje trošarin in davka na nepremičnine. Ukrepi
v zvezi z odhodki zajemajo znatno znižanje stroškov za plače v javnem
sektorju z omejevanjem zaposlovanja in znižanjem nadurnih postavk ter drugih
nadomestil; učinkovitejše delovanje javne uprave; nižjo vmesno javno
potrošnjo, vključno s prihranki pri javno-zasebnih partnerstvih; nadaljnje
prizadevanje za racionalizacijo zdravstvenega sektorja in podjetij v državni
lasti; ter okrepljena začetna prizadevanja v zvezi s prihodki iz skladov
EU.
(15)     Javnofinančni
primanjkljaj za leto 2014 naj bi se v skladu s posodobitvijo gospodarskih
obetov za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile maja 2013,
zmanjšal na 4,0 % BDP, medtem ko je bil v revidiranem priporočilu v
zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2012 določen cilj 2,5 %
BDP. To odstopanje je posledica višjega nominalnega primanjkljaja v prejšnjih
letih ter upočasnjene oživitve gospodarstva. Po napovedih naj bi
strukturna konsolidacija leta 2014 znašala 1,4 % BDP, kar za 0,1
odstotne točke presega zahtevano konsolidacijo iz revidiranega priporočila
v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Z razvojem potencialne proizvodnje od
napovedi, na katerih temeljijo revidirana priporočila v zvezi s
čezmernim primanjkljajem, do posodobljene napovedi, naj bi se ocenjena
fiskalna konsolidacija povečala za 0,1 odstotne točke. Poleg tega bi
se s prilagoditvijo nepričakovanih izpadov prihodkov konsolidacija zvišala
na 1,8 % BDP. Prilagojena strukturna konsolidacija v letu 2014 bi
bila torej precej višja od zneska, predvidenega v revidiranem priporočilu
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(16)     Te napovedi temeljijo na
diskrecijskih ukrepih v višini vsaj 2 % BDP. V zvezi z odhodki bodo ti
ukrepi temeljili na rezultatih pregleda javnih odhodkov, katerega cilji so
poenostavitev in posodobitev javne uprave, zmanjšanje presežkov v zvezi z
nalogami in subjekti v javnem sektorju, izboljšanje vzdržnosti pokojninskega
sistema ter doseganje ciljnih prihrankov stroškov v posameznih resornih
ministrstvih. Vlada je aprila in v začetku maja sprejela paket trajnih
ukrepov za znižanje odhodkov, katerih skupni donos v obdobju 2013–2014 bo
znašal 4,7 milijarde EUR (2,8 % BDP). Vlada je začela
široko zasnovan postopek posvetovanja s socialnimi in političnimi
partnerji, da bi v celoti opredelila in izvedla te reforme. V zvezi s prihodki
organi za leto 2014 napovedujejo celovito reformo davka od dohodkov
pravnih oseb. Cilj je spodbuditi naložbe in rast s poenostavitvijo sistema
davka od dohodkov pravnih oseb. Glede na omejen fiskalni prostor bi morala biti
reforma prihodkovno nevtralna.
(17)     Bruto javni dolg je s 108,3 %
BDP leta 2011 narasel na 123,6 % BDP leta 2012 ter naj bi glede
na zadnjo posodobitev gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile
službe Komisije, dosegel najvišjo raven, in sicer približno 124,2 % BDP, v
letu 2014, kar pomeni, da v vseh letih presega referenčno vrednost iz
Pogodbe. Na zvišanje v napovedih za leto 2012 sta vplivala predvsem
statistična obravnava prenosa privatizacijskih prihodkov družbe Parpública
na državo ter učinek nižjih trendov BDP in spremenjenih napovedi glede
primanjkljaja. Vlada bo predlagala različne ukrepe za omejitev
povečanja deleža javnega dolga, kot sta prodaja tujih sredstev sklada
socialnega zavarovanja in dokončna izvedba ukrepov za privatizacijo.
Pričakuje se, da bo primarni presežek, ki bo sicer majhen, dosežen že v
letu 2014, kar bo posledica trdnosti fiskalne konsolidacije in manj
škodljivega makroekonomskega razvoja.
(18)     Sprejeti so bili pomembni
koraki za izboljšanje finančnega upravljanja na Portugalskem. Portugalska
je bila pozvana tudi, naj še naprej izboljšuje preglednost in nadzor vseh
proračunskih stopenj na vseh ravneh upravljanja. Decembra 2012 je bil
spremenjen zakon o proračunskem okviru, pri čemer so bila vanj
vključena načela Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v
ekonomski in monetarni uniji (fiskalni pakt) ter sveženj o ekonomskem
upravljanju. Predvidoma bo dodatna revizija izvedena do konca leta 2013,
njena cilja pa bosta dodatno izboljšanje proračunskih postopkov in
načel proračunskega upravljanja, odgovornosti, preglednosti in
poenostavitve. Poleg tega so bili osnutki regionalnih in lokalnih
finančnih zakonov parlamentu predloženi konec decembra 2012. Ti
zakoni so določali boljše mehanizme za usklajevanje med centralnimi ter
lokalnimi in regionalnimi organi, večletni proračunski okvir in
strožja fiskalna pravila ter uporabo načel spremenjenega zakona o
proračunskem okviru. Portugalska je tudi okrepila prizadevanje za omejitev
pogojnih obveznosti s sodelovanjem pri obsežnem postopku ponovnih pogajanj za
javno-zasebna partnerstva z znatnimi prihranki, predvidenimi že za leto 2013,
pri se čemer prestrukturiranje podjetij v državni lasti izvaja dovolj
hitro. Podjetja v državni lasti na sektorski ravni so dosegla operativno
ravnovesje do konca leta 2012, v prihodnosti pa se pričakuje dodatno
povečanje učinkovitosti. Portugalski organi iščejo možnosti za
obvladovanje visokih dolgov podjetij v državni lasti. Te reforme pomenijo
pomembno zavezo k srednjeročni fiskalni vzdržnosti.
(19)     Glede na zadnjo posodobitev
gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile službe Komisije,
Portugalska ne bo dosegla nominalnih proračunskih ciljev iz
priporočila Sveta z dne 9. oktobra 2012. Vendar se ob
upoštevanju sprememb gospodarskega razvoja v primerjavi z makroekonomskim
scenarijem, na katerem temelji revidirano priporočilo Sveta, zdi, da je
Portugalska sprejela učinkovite ukrepe, ki pomenijo zadosten napredek k
odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2012 in 2013 ob
upoštevanju omejitev, ki jih je določil Svet 9. oktobra 2012.
Portugalska je zlasti sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo, ki znašajo
skoraj 6 % BDP leta 2012 in 3,5 % BDP leta 2013.
Strukturna konsolidacija, ki je bila dosežena leta 2012 ter je bila
popravljena zaradi potencialne rasti proizvodnje in izpadov prihodkov, je bila
precej višja od konsolidacije, zahtevane v revidiranem priporočilu v zvezi
s čezmernim primanjkljajem. Leta 2013 naj bi bila strukturna
konsolidacija manjša od zahtevane, zlasti zaradi neugodnega gospodarskega
razvoja in ker je bila sodba ustavnega sodišča sprejeta sredi
proračunskega leta, zaradi česar je bilo težje poiskati nadomestne
ukrepe, ki bi bili strukturno enako kakovostni. Leta 2014 naj bi bila
strukturna konsolidacija ponovno višja od zahtevane. Glede na vse te dejavnike
in v skladu s prilagodljivostjo, zagotovljeno s Paktom za stabilnost in rast,
se zdi primerno zagotoviti dodatno leto za odpravo čezmernega
primanjkljaja.
(20)     Če bi se zagotovilo
dodatno leto za odpravo čezmernega primanjkljaja, bi morali vmesni cilji
za nominalni primanjkljaj znašati 5,5 % BDP za leto 2013, 4,0 %
BDP za leto 2014 in 2,5 % BDP za leto 2015, kar je na podlagi
zadnje posodobitve gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile
službe Komisije, skladno z izboljšanjem strukturnega fiskalnega salda v
višini 0,6 % BDP leta 2013, 1,4 % BDP leta 2014 in 0,5 %
BDP leta 2015, ki ustreza minimalnemu izboljšanju iz člena 5(1)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997[3]. Vzporedno z rednimi pregledi
programa za gospodarsko prilagoditev za Portugalsko, kot je opredeljen v
Izvedbenem sklepu Sveta 2011/344/EU, se bo vsake tri mesece spremljal tudi
napredek pri izvajanju zavez v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem.
(21)     Portugalska izpolnjuje pogoje
za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega
primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o
pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Portugalski organi bi morali do leta 2015 odpraviti
sedanji čezmerni primanjkljaj.
(2)
Portugalski organi bi morali doseči cilje
glede nominalnega primanjkljaja v višini 5,5 % BDP leta 2013, 4,0 %
BDP leta 2014 in 2,5 % BDP leta 2015, kar je skladno z
izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,6 % BDP leta 2013, 1,4 %
BDP leta 2014 in 0,5 % BDP leta 2015, ki temelji na posodobitvi
gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo službe Komisije pripravile
maja 2013.
(3)
Portugalski organi bi morali izvajati ukrepe v
višini 3,5 % BDP, da bi primanjkljaj za leto 2013 omejili na 5,5 %
BDP. Ti ukrepi vključujejo ukrepe, določene v zakonu o proračunu
za leto 2013, dodatna znižanja stroškov za plače v javnem sektorju,
učinkovitejše delovanje javne uprave, nižjo javno potrošnjo in boljšo
uporabo sredstev EU.
(4)
Portugalski organi bi morali na podlagi pregleda
javnih odhodkov sprejeti trajne ukrepe za konsolidacijo v višini vsaj 2 %
BDP, da bi dosegli nominalni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP leta 2014.
Cilji tega pregleda bi morali biti poenostavitev in posodobitev javne uprave,
zmanjšanje presežkov v zvezi z nalogami in subjekti v javnem sektorju,
izboljšanje vzdržnosti pokojninskega sistema ter doseganje ciljnih prihrankov
stroškov v posameznih resornih ministrstvih.
(5)
Portugalski organi bi morali sprejeti trajne ukrepe
za konsolidacijo v višini 2,5 % BDP, da bi dosegli ciljno vrednost
primanjkljaja za leto 2015.
(6)
Portugalska vlada mora sprejeti učinkovite
ukrepe za izvajanje tega priporočila do 1. oktobra 2013 ter v
skladu s členom 10(2a) Uredbe Sveta (ES) št. .../2013 Evropskega
parlamenta in Sveta v poročilu natančno opisati konsolidacijsko
strategijo, s katero načrtuje dosego ciljev.
Portugalska bi morala nadaljevati tudi reforme
upravljanja javnih financ z revizijo zakona o proračunskem okviru do konca
leta 2013, da bo dodatno izboljšala proračunske postopke in
načela proračunskega upravljanja, odgovornosti, preglednosti in
poenostavitve, ter si še naprej prizadevati za omejitev pogojnih obveznosti,
povezanih s podjetji v državni lasti in javno-zasebnimi partnerstvi.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 6.
[2]               Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s
čezmernim primanjkljajem za Portugalsko, so na voljo na naslovu:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm.
[3]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 5.


title: Priporočilo Komisije z dne 28. aprila 2010 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov Kmetijstvo, varnost preskrbe s hrano in podnebne spremembe

text:
               4.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 111/27

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 28. aprila 2010
   o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnih programov „Kmetijstvo, varnost preskrbe s hrano in podnebne spremembe“
   (2010/253/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 181 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kmetijstvo in gozdarstvo sta zelo izpostavljena podnebnim spremembam, ker sta neposredno odvisna od podnebnih pogojev, poleg tega kmetijstvo v Uniji ustvari 14 % vseh emisij toplogrednih plinov v svetu.

               (2)

               Podnebne spremembe so eden glavnih izzivov za kmetijstvo, kar zadeva zagotavljanje hrane za svetovno prebivalstvo, ki naj bi po pričakovanjih do leta 2050 doseglo 9 milijard prebivalcev.

               (3)

               Svetovno povpraševanje po hrani naj bi se po pričakovanjih do leta 2030 povečalo za 50 %, do leta 2050 pa podvojilo, v tem času naj bi se močno povečalo tudi povpraševanje po biomasi za neprehranske namene.

               (4)

               Kmetijstvo in gozdarstvo se soočata z vse večjim povpraševanjem po biomasi za neprehranske namene, kar je posledica prizadevanj za blažitev v drugih sektorjih in potrebe po prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika.

               (5)

               Svetovne zaloge nekaterih osnovnih živil se zmanjšujejo, velika povišanja cen živil, kot smo jim bili priča v letu 2008, lahko postanejo pogostejša, če ponudba ne bo mogla izpolnjevati vse večjega povpraševanja.

               (6)

               Podnebne spremembe lahko vplivajo na donos posevkov, upravljanje živine in lokacijo proizvodnje, prav tako imajo lahko pomembne posledice za prihodek kmetij, uporabo zemljišč in podeželska gospodarstva v nekaterih delih Unije.

               (7)

               Kmetijski sektor v tropskih in subtropskih državah, zlasti v Podsaharski Afriki, je izjemno ranljiv za podnebne spremembe, vse večje krize v zvezi s hrano v teh regijah bi lahko vplivale na Evropo.

               (8)

               Potrebni so usklajeni ukrepi za preprečitev, da bi ta tveganja skupaj povzročila nepopravljivo škodo, ter za zagotovitev trajnostne preskrbe s hrano ne glede na spreminjajoče se podnebne pogoje.

               (9)

               Ta pobuda za skupno načrtovanje programa je pomembna tudi za razvoj skupne kmetijske politike.

               (10)

               Na seji 3. decembra 2009 je Svet za konkurenčnost temo, ki je obravnavana v dokumentu „Kmetijstvo, varnost hrane in podnebne spremembe“, priznal kot področje, na katerem lahko skupno načrtovanje programa zagotovi precejšnjo dodano vrednost sedanjim razdrobljenim raziskovalnim prizadevanjem držav članic. Zato je sprejel sklepe, s katerimi priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje in spodbuja.

               (11)

               Skupno načrtovanje raziskovalnih programov na področju kmetijstva, varnosti preskrbe s hrano in podnebnih sprememb bi spodbudilo združevanje sposobnosti, znanja in virov z namenom izboljšati raziskave, katerih cilj je obravnavati izzive varnosti preskrbe s hrano in groženj zaradi podnebnih sprememb, rasti svetovnega prebivalstva ter povpraševanja po živilih za prehranske in neprehranske namene.

               (12)

               Države članice morajo za uresničevanje ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa. Države članice lahko prav tako sodelujejo s Stalnim odborom za raziskave v kmetijstvu, da bi zagotovile, da so dejavnosti skupnega načrtovanja programa usklajene s širšim programom za raziskave v kmetijstvu.

               (13)

               Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu, morajo države članice redno poročati Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov,

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Države članice se spodbuja k razvoju skupne vizije o tem, kako je mogoče s sodelovanjem in usklajevanjem na področju raziskav na ravni Unije lotiti se izziva varnosti preskrbe s hrano in groženj zaradi podnebnih sprememb, rasti svetovnega prebivalstva ter povpraševanja po živilih za prehranske in neprehranske namene.

               2.

               Države članice se spodbuja k razvoju skupnega strateškega načrta za raziskave, s katerim bi opredelile srednje- in dolgoročne potrebe in cilje za raziskave na področju varnosti preskrbe s hrano, in sicer prek prilagajanja kmetijstva podnebnim spremembam in blaženja njihovih posledic. Strateški raziskovalni načrt mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem se določijo prednostne naloge in roki ter opredelijo ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za izvajanje strateškega raziskovalnega načrta.

               3.

               Države članice se spodbuja, naj naslednje ukrepe vključijo v strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt:

                           (a)

                           opredelitev in izmenjava informacij o ustreznih nacionalnih programih in raziskovalnih dejavnostih;

                           (b)

                           krepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje in tehnološko oceno za zagotovitev, da se nastajajoče in nove grožnje stalno spremljajo in se o njih redno poroča;

                           (c)

                           izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic;

                           (d)

                           določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev;

                           (e)

                           opredelitev postopkov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (d);

                           (f)

                           souporaba, kjer je to ustrezno, obstoječe raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti;

                           (g)

                           izmenjava in širjenje znanja, inovacije in interdisciplinarni pristopi v druge dele Evrope in po svetu ter zagotavljanje učinkovite uporabe izsledkov raziskav za izboljšanje evropske konkurenčnosti in priprave politike;

                           (h)

                           spodbujanje in boljše sodelovanje med javnimi in zasebnimi sektorji, skupaj s sodelovanjem na področju inovacij med različnimi poslovnimi sektorji;

                           (i)

                           upoštevanje spreminjajočih se potreb potrošnikov in potreb kmetijsko-živilske industrije v Uniji pri določanju ciljev za sorodne programe.

               4.

               Države članice se spodbuja, da ustanovijo skupno upravljavsko strukturo na področju kmetijstva, varnosti preskrbe s hrano in podnebnih sprememb, katere naloga je ustvariti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa.

               5.

               Države članice se spodbuja, naj skupaj izvajajo strateški raziskovalni program, tudi prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti.

               6.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju.

               7.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo pri iskanju možnih načinov za vključitev kmetijskih skupnosti in drugih interesnih skupin v uporabo dobljenih rezultatov ter v preučevanje, kako najbolje vključiti pobudo za skupno načrtovanje programa v razvoj skupne kmetijske politike.

               8.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo pri uporabi vseh zadevnih instrumentov politike inovacij, da se olajša prenos rezultatov raziskav v proizvode in storitve ter predvsem da se malim in srednje velikim podjetjem, vključno s kmeti, omogoči dostop do vseh oblik inovacij.

               9.

               Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo pri iskanju vseh možnih oblik posvetovanja in sodelovanja na tem področju z ustreznimi organi ali skupinami na mednarodni ravni.

               10.

               Države članice se prav tako spodbuja, naj prek sodelovanja s Stalnim odborom za raziskave v kmetijstvu zagotovijo, da so dejavnosti skupnega načrtovanja programa usklajene s širšim programom za raziskave v kmetijstvu.

               11.

               Države članice se spodbuja, naj redno poročajo Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov.

      V Bruslju, 28. aprila 2010

            Za Komisijo

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije


title: Priporočilo Sveta Grčiji z dne 16. februarja 2010 za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije

text:
               30.3.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 83/65

         PRIPOROČILO SVETA GRČIJI
   z dne 16. februarja 2010
   za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije
   (2010/190/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V zadnjem letu se je makroekonomsko in proračunsko stanje v Grčiji izrazito poslabšalo, prav tako se je poslabšalo stanje grških javnih financ, in sicer veliko bolj, kot bi bilo pričakovati zaradi gospodarske krize. Ti dogodki so v veliki meri posledica nacionalnih dejavnikov, ki so se razvijali skozi daljše obdobje, kar je privedlo do poslabšanja neto stanja posojil v grškem gospodarstvu ter velikih in trajnih zunanjih neravnovesij, ki odražajo velike izgube konkurenčnosti in opazno poslabšanje fiskalnega položaja.

               (2)

               Nacionalne politike so, kar zadeva izvajanje fiskalne politike, učinkovitost javne uprave in pomanjkanje strukturnih reform (kjer kazalniki kažejo, da je Grčija v slabem položaju glede na mednarodna merila), prispevale k slabim gospodarskim in fiskalnim rezultatom.

               (3)

               Trenutno stanje pomeni velik izziv za dolgoročno vzdržnost grškega gospodarstva, poleg tega se lahko slab gospodarski in fiskalni položaj razširi na druge države euroobmočja, kot kažejo nihanja pribitkov pri financiranju v številnih državah članicah. Trenutne razmere lahko ogrozijo uspešno delovanje ekonomske in monetarne unije.

               (4)

               Svet in Komisija sta po različnih večstranskih nadzorih vedno znova poudarila dolgoročne strukturne težave grškega gospodarstva. Ti nadzori vključujejo proračunski nadzor v okviru Pakta za stabilnost in rast ter Lizbonske strategije, v katerih širše smernice o gospodarskih politikah (1) zagotavljajo referenčni okvir za strukturno reformo v Uniji in euroobmočju. Te vključujejo priporočila državam članicam, naj upoštevajo svoje srednjeročne proračunske cilje ter sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotavljanje takojšnje odprave čezmernega primanjkljaja in si poleg tega prizadevajo odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij z izvajanjem strukturnih reform, s katerimi spodbudijo zunanjo konkurenčnost in odpravijo primanjkljaj prek fiskalnih politik.

               (5)

               V zvezi s tem in glede na globoke strukturne težave grškega gospodarstva, ki vključujejo fiskalne težave ter težave na trgu dela in proizvodnem trgu, je Svet v svojem Priporočilu z dne 25. junija 2009 (2), ugotovil, da bi morala Grčija „okrepiti prizadevanja za odpravo makroekonomskih neravnovesij in strukturnih slabosti grškega gospodarstva.“ ter je na Grčijo naslovil posebna priporočila, vključno s tem, da nadaljuje fiskalno konsolidacijo, izboljša konkurenčnost strokovnih storitev, izvede reformo za povečanje naložb v raziskave in razvoj, učinkoviteje uporablja sredstva iz strukturnih skladov, reformira javno upravo in sprejme številne ukrepe na trgu dela znotraj integriranega pristopa prožne varnosti. Hkrati je Svet Grčiji kot članici euroobmočja priporočil, naj zagotovi vzdržnost in izboljša kakovost javnih financ, posodobi javno upravo ter izvaja skupna načela Unije o prožni varnosti.

               (6)

               Grške gospodarske in proračunske politike niso niti v skladu s priporočili za posamezno državo iz širših smernic o gospodarskih politikah, niti s priporočili za države članice, ki so del euroobmočja iz Priporočila Sveta z dne 14. maja 2008 o širših smernicah o gospodarskih politikah za države članice in Skupnost.

               (7)

               15. januarja 2010 je Grčija predložila posodobitev svojega programa za stabilnost za leto 2010, ki vsebuje cilje na proračunskem področju za obdobje do leta 2013, ki jih je treba obravnavati v povezavi s proračunom za leto 2010, ki ga je grški parlament sprejel 23. decembra 2009; Svet je 16. februarja 2010 v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) podal svoje mnenje o posodobitvi grškega programa za stabilnost za leto 2010. Svet je 16. februarja 2010 sprejel sklep na podlagi člena 126(9) PDEU, s katerim je opozoril Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (4) (v nadaljnjem besedilu: „Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010“).

               (8)

               Ustrezno usklajevanje gospodarskih politik na euroobmočju zahteva pravočasno uporabo instrumentov, ki so na voljo po členu 121 PDEU. Člen 121(4) PDEU določa, da lahko Komisija na zadevno državo članico naslovi opozorilo in lahko Svetu priporoči, naj pripravi ustrezna priporočila za zadevno državo članico. Glede na resnost položaja ter za zagotovitev skladnosti s Sklepom Sveta z dne 16. februarja 2010, bi moral Svet sprejeti ustrezna priporočila. Poleg tega lahko Svet na predlog Komisije sklene, da svoja priporočila objavi.

               (9)

               Čeprav so se makroekonomski pogoji v letu 2009 poslabšali bolj izrazito od predvidevanj organov, se je stanje javnih financ poslabšalo veliko bolj kot je bilo pričakovano glede na upad gospodarske rasti, ki je bil višji od napovedi. Poslabšanje je v veliki meri posledica proračunskih politik, ki jih je izvajala grška vlada. Javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 je trenutno ocenjen na 12,75 % BDP v primerjavi s ciljem 3,75 % BDP iz posodobljenega programa za stabilnost iz januarja 2009.

               (10)

               Grški parlament je proračun za leto 2010 sprejel 23. decembra 2009 ter za leto 2010 določil ciljni primanjkljaj 9,1 % BDP. Vmes so grški organi objavili, da nameravajo pospešiti fiskalno prilagoditev že v letu 2010, ter za leto 2010 postavili proračunski cilj 8,7 % BDP. Posodobljen program za stabilnost iz januarja 2010 je potrdil spremenjen proračunski cilj za leto 2010, in sicer 8,7 % BDP.

               (11)

               Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na javne izdatke je precej nad povprečjem Unije, kar je zlasti posledica zelo velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Kazalniki, ki so na voljo, kot je razvidno iz poročila služb Komisije o vzdržnosti iz leta 2009, kažejo zelo visoko tveganje za vzdržnost javnih financ, ki ga je treba, poleg konsolidacije proračuna, odpraviti z reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema. Grški pokojninski sistem ima težave na različnih področjih, vključno z dejstvom, da je pri kritjih zelo razdrobljen. Čeprav ima Grčija enega od najvišjih povprečnih razmerij višine pokojnin v Uniji – kar negativno vpliva na spodbude za delo, kar se zlasti kaže v nizki stopnji zaposlenosti med starejšimi – ima eno od najvišjih stopenj revščine med starejšimi. Prav tako se sooča s težavami zaradi shem zgodnjega upokojevanja, ki predstavljajo alternativno, vendar drago, možnosti za upokojitev. Zdravstveni sistem prav tako potrebuje reformo, zlasti z namenom precejšnjega izboljšanja učinkovitosti in upravljanja, kjer so vzroki sedanje ponavljajoče se prekoračitve proračuna. Reforme trga dela bi morale podpirati zvišano ponudbo dela, da bi se razširila baza prispevkov.

               (12)

               Grčija bi morala ponovno pridobiti izgubljeno konkurenčnost ter odpraviti velika zunanja neravnovesja. V skladu s širšimi smernicami o gospodarskih politikah bi morala Grčija v zvezi s tem poskušati odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij „z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in (…) prispevajo k njihovi izravnavi prek fiskalnih politik“. V ta namen bi morali grški organi izvajati stalne ukrepe za nadzor tekočih primarnih izdatkov, vključno s stroški plač v javnem sektorju, ter nujno izvesti strukturne reforme na trgu dela in proizvodov. Grški organi bi morali zlasti zagotoviti, da so ukrepi za konsolidacijo proračuna namenjeni tudi povečanju kakovosti javnih financ v okviru programa celovite reforme, pri čemer naj pospešeno izvajajo politike za nadaljnje reformiranje davčne uprave.

               (13)

               Različni kazalniki in analize potrjujejo, da Grčija v zadnjih desetih letih v velik meri in ves čas izgublja cenovno konkurenčnost. Razlog za to je rast plač, ki je večja od rasti produktivnosti. Plače v javnem sektorju so v primerjavi s plačami v zasebnem sektorju v Grčiji raste hitreje kot v drugih gospodarstvih euroobmočja in so vplivale na splošna pogajanja o plačah, kar še poudarja, da bi moral biti javni sektor vodilni pri ponovnem umirjanju plač. Poleg tega lahko nekatere značilnosti grškega sistema kolektivnih pogajanj (na primer vmesna raven pogajanj) razložijo neusklajeno rast plač in produktivnosti ter zahtevajo dogovor o prilagoditvi s socialnimi partnerji. Gledano vnaprej mora sistem za pogajanja o plačah podpirati spremembe plač, ki bi bolj odražale konkurenčnost, razvoj produktivnosti in pogoje trga dela na lokalni ravni.

               (14)

               Javna uprava je postala velika ovira pri izboljševanju učinkovitosti v Grčiji. Grčija je v večini mednarodnih primerjav, ki zadevajo javni sektor, nizko na lestvici, številne težave pa so posledica nezadostne upravne zmogljivosti in učinkovitosti. Organi so se zavezali, da bodo izboljšali njeno delovanje. Za dosego tega bi morali zmanjšati število osebja, izboljšati upravljanje človeških virov v javnih uradih, zmanjšati stroške, povečati preglednost, izboljšati pravno varnost in učinkovitost izvajanja politik.

               (15)

               Grčija ima na voljo precej prostora za izboljšanje poslovnega okolja in delovanja trga proizvodov. Podjetja se srečujejo z zapletenimi, obremenjujočimi in dolgimi upravnimi postopki. Strokovne storitve so močno regulirane, ovire za konkurenco so med največjimi v Uniji. Poleg tega liberalizacija omrežnih panog (na primer energije) zaostaja za povprečjem Unije, prav tako Grčija zaostaja tudi pri odpiranju trgov v prometnem sektorju, zlasti pri železnicah. Reforme na teh področjih lahko povečajo zasebna vlaganja in zaposlovanje ob nizkih stroških za javne finance. Reforme trga proizvodov lahko prav tako pomagajo pri izvajanju reform trga dela, in sicer z zmanjšanjem cenovnih pritiskov.

               (16)

               Grški trg dela prav tako potrebuje reformo v skladu s skupnimi načeli o prožni varnosti, kot je omenil Svet v svojih priporočilih iz leta 2009 o izvajanju politik zaposlovanja. Zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri formalnem zaposlovanju, je treba posebno pozornost nameniti mladim osebam. Mnogo prostora je za podporo prehajanja na trgu dela, med drugim z izboljšavami pri politikah izobraževanja in usposabljanja, pri nadgrajevanju znanj delovne sile ter z izboljševanjem učinkovitosti aktivnih politik na trgu dela, za kar Grčija tudi črpa sredstva iz Evropskega socialnega sklada. Prav tako obstaja potreba po poenostavitvi zaščite iz delavnopravne zakonodaje. Nadalje bi politike morale spodbujati aktivno udeležbo na trgu dela. Izvajanje teh priporočil je ključnega pomena za grško gospodarstvo. Zato bi bilo treba ustrezno upoštevati učinke na zaposlovanje strukturnih ukrepov, ki so se izvajali znotraj gospodarskega prostora.

               (17)

               Hitrejše in učinkovitejše črpanje strukturnih in kohezijskih skladov Unije ima lahko ključno vlogo pri uspehu prizadevanj za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti in vzdržnih javnih financ. V primerjavi z drugimi državami članicami Grčija zaostaja pri črpanju sredstev. S sodelovanjem s Komisijo za izboljšanje sposobnosti črpanja sredstev in oblikovanjem operativnih programov lahko Grčija financira ključne javne naložbe, ki podpirajo dolgoročen potencial rasti in hkrati omogočijo nadaljevanje proračunske konsolidacije. Posebno pozornost je treba nameniti operativnemu programu za administrativno reformo in digitalno konvergenco, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za reformno strategijo, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Po teh operativnih programih bi se lahko na strukturne sklade Unije zanašali na primer za podporo javnemu sektorju pri reformah sistema zdravstvenega varstva, zaposlovanju v javnem sektorju, vseživljenjskem učenju, boju proti delu na črno ter pri vzpostavljanju učinkovitega regulativnega nadzora in zmogljivosti za izvrševanje.

               (18)

               Grške banke se zdijo glede dobičkonosnosti in kapitalske ustreznosti razmeroma trdne. Poleg tega je bila prožnost sektorja potrjena z obsežnim testiranjem za izjemne situacije. Poleg tega grške banke ohranjajo nizko raven slabih posojil (približno 7,2 % skupnih posojil) in razmeroma nizko razmerje med posojili in vlogami. Vendar je imel grški bančni sektor težave pri dostopu do likvidnosti na veleprodajnih trgih, zaradi česar je bil v veliki meri odvisen od posojil Eurosistema. Če povzamemo, medtem ko je grški bančni sistem na splošno trden in ga je svetovna finančna kriza prizadela v manjši meri kot nekatere druge države članice, je malo verjetno, da nanj ne bodo vplivale težave grških javnih financ. Prav tako je zaskrbljujoč vpliv gospodarskih in finančnih težav v nekaterih sosednjih državah Grčije.

               (19)

               Ob upoštevanju vpliva svetovne gospodarske in finančne krize na grško gospodarstvo iz tega sledeče ponovne ovrednotenje tveganj povzroča dodaten pritisk na breme dolgov in viša premije za tveganja na državni dolg –

         PRIPOROČA:

               1.

               Ob upoštevanju institucionalnih slabosti grških javnih financ in gospodarstva na splošno, bi morala Grčija čim prej oblikovati in začeti izvajati, torej že v letu 2010, paket drznih in obsežnih strukturnih reform, ki presega že določene ukrepe v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Za predlog reforme bi se moral sestaviti, slediti in izvajati jasen in podroben časovni načrt. Natančneje, ob upoštevanju pomembnosti zagotavljanja učinkovitosti sistema za pogajanja o plačah in potrebe po splošnem umirjanju plač ter glede na izgube konkurenčnosti bi morala Grčija:

                           (a)

                           znižati sredstva za plače v javnem sektorju za zagotovitev, da dobi politika plač v javnem sektorju vodilno vlogo pri oblikovanju plač v zasebnem sektorju ter prispeva k splošnemu umirjanju plač;

                           (b)

                           racionalizirati plačni sistem za neposredno zaposlene v javni upravi, pri čemer zagotovi enotna načela določanja in načrtovanja plač ter racionalizira plačno lestvico; to politiko plač je treba razširiti na pravila za nadomestila za zaposlene v javnih podjetjih;

                           (c)

                           izboljšati prožnost sistema določanja plač s spodbujanjem bolj decentraliziranih pogajanj o plačah (na primer izogibanje administrativnemu širjenju veljavnosti kolektivnih pogodb na podjetja, ki ne sodelujejo pri pogajanjih), vključno z razdruževanjem od razvoja plač v javnem sektorju; izboljšati izvajanje zakona o pogajanjih o plačah, da se omeji uporaba klavzule o izvzetju.

               2.

               Zaradi nujne potrebe po reformi pokojninskega sistema in glede na izzive za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi morala Grčija:

                           (a)

                           nadaljevati pravočasno in celovito pokojninsko reformo, ki bi morala prispevati k vzdržnosti javnih financ;

                           (b)

                           uskladiti zakonsko predpisano upokojitveno starost za ženske in moške ter uvesti dodatne parametre, ki samodejno prilagajajo višino pokojnine in zakonsko predpisano upokojitveno starost spremembam osnovnih gospodarskih in demografskih dejavnikov;

                           (c)

                           zagotoviti, da razumne reforme trga dela podprejo zvišano ponudbo dela in zaposlitev, da bi se razširila baza prispevkov;

                           (d)

                           prilagoditi formulo za določanje višine pokojnin s krepitvijo povezave med plačanimi prispevki in prejetimi pokojninami ter indeksacijo pokojnin s cenami, namesto dosedanje diskrecijske indeksacije;

                           (e)

                           povišati povprečno upokojitveno starost s strožjimi merili za upravičenost do predčasne upokojitve; precej skrajšati sedanje predolge sezname poklicev, ki so upravičeni do predčasne upokojitve;

                           (f)

                           poenostaviti razdrobljen pokojninski sistem ter uvesti splošno zavezujočo zakonodajo glede pravic, prispevkov, akumulacije in indeksacije;

                           (g)

                           sprejeti potrebne pravne akte že v letu 2010.

               3.

               Na področju zdravstvenega varstva bi se morala reforma osredotočiti na:

                           (a)

                           odpravo razdrobljenosti sistema zdravstvenega varstva in njegovega vodenja;

                           (b)

                           izboljšanje kakovosti in učinkovitosti osnovnih zdravstvenih storitev;

                           (c)

                           posodobitev administrativnih in računovodskih postopkov v bolnišnicah; ter

                           (d)

                           izboljšanje postopkov javnih naročil, tudi s spremembo seznama kupljenih zdravil.

               4.

               Treba je izboljšati učinkovitost javne uprave. V ta namen bi morala Grčija:

                           (a)

                           razviti, odobriti in izvesti strateško reformo, potrebno za zagototvitev bistveno izboljšane preglednosti in učinkovitosti svoje javne uprave; to bi temeljilo na neodvisnem funkcionalnem pregledu splošne strukture javne uprave, za zvišanje učinkovitosti javne uprave na več področjih politike, zlasti v zvezi s strukturami odločanja, delitvijo odgovornosti med institucijami, notranjo organizacijo ključnih ministrstev, nadzorom izvajanja in odgovornostjo zanj ter obseg zaposlovanja in upravljanja človeških virov; obrniti bi se moral navzgor rastoči trend v zaposlovanju javne uprave;

                           (b)

                           konsolidirati število občin in lokalnih svetov, vključno s precejšnjim varčevanjem pri izdatkih;

                           (c)

                           sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da oddajanje javnih naročil poteka na stroškovno učinkovit, pregleden in konkurenčen način.

               5.

               Druga prednostna naloga, ki jo je treba obravnavati že v letu 2010, je povezana z izboljšanjem delovanja trga proizvodov in poslovnega okolja. V ta namen bi morala Grčija:

                           (a)

                           doseči cilje, zastavljene v programu boljše pravne ureditve s poenostavitvijo postopkov za ustanovitev podjetja, pridobitev dovoljenj zanj in njegovo delovanje z racionalizacijo in poenostavitvijo grškega regulativnega sistema, z ustanavljanjem posebnih oddelkov za boljšo ureditev v vsakem ministrstvu, s krepitvijo vloge ocene učinka ter na splošno s pospeševanjem izvajanja programa za zmanjšanje upravnega bremena;

                           (b)

                           sprejeti in izvajati jasno in v dejanja usmerjen okvir konkurenčne politike, vključno z revizijo pravil za določanje prednostnih nalog in reformo praks za izvrševanje; okrepiti vlogo in pristojnosti grškega odbora za konkurenčnost;

                           (c)

                           pravila direktive o storitvah je treba izvajati tekoče in ambiciozno;

                           (d)

                           sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti pri strokovnih storitvah;

                           (e)

                           nadalje spodbujati in spremljati deregulacijo prometnega in energetskega sektorja, zlasti z odpravo omejitev cen in ovir za vstop v sektor cestnega tovornega prometa ter z izvedbo prvega železniškega paketa v celoti (5), da se spodbudi odpiranje trga v železniškem sektorju in pospeši liberalizacija energetskega sektorja z ločevanjem sedanjih obveznih operacij;

                           (f)

                           poenostaviti ureditev v maloprodajnem sektorju.

               6.

               Grčija bi morala, da bi podprla rast produktivnosti in zaposlovanja:

                           (a)

                           takoj sprejeti ukrepe proti delu na črno;

                           (b)

                           revidirati predpise na področju ureditve trga dela, vključno z varstvom pravic iz delovnopravne zakonodaje, da bi povečala ponudbo dela;

                           (c)

                           podpreti povpraševanje po delovni sili s krepitvijo usmerjenih znižanj stroškov dela;

                           (d)

                           uzakoniti reforme izobraževalnega sistema, namenjene izboljševanju usposobljenosti delovne sile in izboljševanju odziva na potrebe trga dela.

               7.

               Da bi izboljšala produktivnost, med drugim tudi s prednostnimi strategijami za javne naložbe, bi morala Grčija sprejeti vse potrebne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in hitrosti črpanja strukturnih skladov Unije. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti nemotenemu in učinkovitemu izvajanju operativnih programov za „administrativno reformo“ in „digitalno konvergenco“, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za strategijo reforme, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010.

               8.

               Grčijo se poziva, naj poroča o ukrepih, ki jih sprejme kot odgovor na to priporočilo, in o razporedu izvajanja strukturnih ukrepov, določenih v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010, v četrtletnih poročilih, ki jih določa člen 4(2) Sklepa Sveta z dne 16. februarja 2010.

      To priporočilo je naslovljeno na Helensko republiko.
      V Bruslju, 16. februarja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         E. SALGADO

      (1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

      (2)  Priporočilo Sveta z dne 25. junija 2009 o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic (UL L 183, 15.7.2009, str. 1).

      (3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (4)  UL L 83, 30.3.2010, str. 13.

      (5)  Direktive 91/440/EGS (UL L 237, 24.8.1991, str. 25), 95/18/ES (UL L 143, 27.6.1995, str. 70) in 2001/14/ES (UL L 75, 15.3.2001, str. 29).