title: Priporočilo Komisije (EU) 2021/554 z dne 30. marca 2021 o obliki, vsebini, rokih in stopnji podrobnosti, ki se navedejo v uradnih obvestilih v skladu s postopki iz člena 32 Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah

text:
               31.3.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 112/5

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/554
      z dne 30. marca 2021
      o obliki, vsebini, rokih in stopnji podrobnosti, ki se navedejo v uradnih obvestilih v skladu s postopki iz člena 32 Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah
      EVROPSKA KOMISIJA –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1) (v nadaljnjem besedilu: zakonik) in zlasti člena 34 zakonika,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu z zakonikom morajo nacionalni regulativni organi prispevati k razvoju notranjega trga, tako da na pregleden način sodelujejo med seboj, s Komisijo in Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) iz Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da se zagotovi dosledna uporaba zakonika v vseh državah članicah.

                  (2)

                  Da odločitve, sprejete na nacionalni ravni, ne bi negativno vplivale na notranji trg elektronskih komunikacij ali cilje regulativnega okvira, morajo nacionalni regulativni organi Komisiji, organu BEREC in nacionalnim regulativnim organom v drugih državah članicah sporočiti osnutke ukrepov iz člena 32(3) zakonika. To uradno obvestilo zato pomeni bistveno postopkovno zahtevo. Posledično lahko neizpolnjevanje te zahteve, tudi v primeru osnutkov sklepov, ki določajo ali spreminjajo predhodno uradno sporočene regulativne obveznosti, privede do razveljavitve ukrepa v skladu z nacionalnim pravom (3).

                  (3)

                  Člena 32 in 33 zakonika določata nekatere postopke in zavezujoče roke za obravnavo uradnih obvestil.

                  (4)

                  Da bi zagotovili učinkovitost mehanizma sodelovanja in posvetovanja ter prispevali k pravni varnosti, so bila priporočila v zvezi z glavnimi postopkovnimi vidiki uradnih obvestil na podlagi ustreznih določb uvedena s Priporočilom Komisije 2003/561/ES (4). Zaradi nadaljnje poenostavitve in izboljšanja smernic o postopku uradnih obvestil je bilo Priporočilo 2003/561/ES pozneje nadomeščeno s Priporočilom 2008/850/ES (5). S tem priporočilom se posodabljajo veljavne smernice, tako da se v njih odraža nedavna praksa in so upoštevane določbe zakonika.

                  (5)

                  Stiki pred priglasitvijo za razpravo o formalnih in vsebinskih vprašanjih v zvezi z osnutki ukrepov pred uradno priglasitvijo so se izkazali za zelo koristne za Komisijo in nacionalne regulativne organe, ki so jih pogosto zahtevali. Med takimi stiki imajo nacionalni regulativni organi priložnost za predstavitev svojih osnutkov ukrepov in odprto razpravo s službami Komisije o predlaganih nacionalnih ukrepih. Zato bi bilo treba nacionalne regulativne organe spodbujati, naj čim prej, pred nacionalnimi posvetovanji in/ali po njih, zahtevajo stike pred priglasitvijo, zlasti za osnutke ukrepov v zvezi s pregledi trga.

                  (6)

                  Stiki med službami Komisije in priglasitvenimi nacionalnimi regulativnimi organi so predvideni na različnih stopnjah postopka priglasitve, tudi kadar službe Komisije od nacionalnega regulativnega organa zahtevajo dodatne informacije ali takoj po tem, ko Komisija sprejme dopise s pripombami ali dopise brez pripomb ali sklepe o začetku poglobljene faze preiskave.

                  (7)

                  Zakonik nacionalnim regulativnim organom omogoča, da kadar koli umaknejo priglašeni osnutek ukrepa. Če se priglašeni osnutek ukrepa umakne v začetnem enomesečnem obdobju, se priglašeni ukrep vedno izbriše iz registra v varnem elektronskem vmesniku (6). Če pa se priglašeni osnutek ukrepa umakne šele potem, ko Komisija izda sklep, s katerim od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik navedenega osnutka ukrepa v skladu s členom 32(6)(a) zakonika, prvotno priglašeni ukrep zaradi preglednosti ostane v varnem elektronskem vmesniku. V obeh primerih se obvestilo o umiku objavi v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika.

                  (8)

                  Da bi nacionalnim regulativnim organom zagotovili nadaljnje smernice o vsebini osnutkov ukrepov, to priporočilo opredeljuje nekatere minimalne informacije, ki bi jih bilo treba zagotoviti o vsebini osnutkov ukrepov, da bi jih bilo mogoče ustrezno oceniti. S tem bi se morala zmanjšati tudi količina informacij, ki jih Komisija naknadno zahteva med oceno priglasitve.

                  (9)

                  Upoštevati je treba potrebo po zagotovitvi učinkovite ocene na eni strani in čim večji poenostavitvi upravnih postopkov na drugi strani. V zvezi s tem mehanizem priglasitve ne bi smel vključevati nepotrebnih upravnih bremen za zadevne stranke. Da bi Komisija, organ BEREC in drugi nacionalni regulativni organi lažje preučili priglašeni osnutek ukrepa in da bi pospešili postopek, bi morali nacionalni regulativni organi za priglasitve uporabljati komplet obrazcev.

                  (10)

                  Da bi povečali preglednost priglašenega osnutka ukrepa in olajšali izmenjavo informacij o takšnih ukrepih med nacionalnimi regulativnimi organi, organom BEREC in Komisijo, bi morali standardni obrazci in kratki obrazci za priglasitev, ki so javno objavljeni, vsebovati jasen povzetek opisa glavnih elementov osnutka ukrepa, ki ga je treba priglasiti. V modelih navedenih obrazcev je navedeno, da bi bilo treba po potrebi zagotoviti informacije, ki se zahtevajo v oddelkih modela, kar pomeni, da za vsak posamezni primer niso ustrezne vse informacije.

                  (11)

                  Kratek obrazec za priglasitev bi bilo treba uporabiti za nekatere kategorije osnutkov ukrepov ponavljajočega se in/ali tehničnega značaja, da se zmanjša upravno breme za vse zadevne stranke. Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno naloženih popravnih ukrepov, da bi upoštevali spremembe zadevnih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov (kot so spremembe stroškov opreme, stopnja inflacije ali najemnine za nepremičnine) ali da bi posodobili napovedi ali predpostavke. S kratkim obrazcem za priglasitev bi bilo treba priglasiti samo spremembe ali posodobitve podrobnosti, ki ne spreminjajo narave ali splošnega obsega že obstoječih popravnih ukrepov. Ocena takšnih vrst osnutkov ukrepov bo verjetno manj zapletena; ker je že bila izvedena v preteklosti, jo torej lahko Komisija dokonča v manj kot enem mesecu. Podobno pretekla praksa Komisije kaže, da ocena teh vrst osnutkov ukrepov pogosto ni privedla do pripomb Komisije za nacionalni regulativni organ v skladu s členom 32(3) zakonika. Zato je v Priporočilu pojasnjeno, v katerih primerih se lahko uporabi kratek obrazec za priglasitev.

                  (12)

                  Po drugi strani pa bi bilo treba bistvene spremembe narave ali obsega popravnih ukrepov, ki imajo precejšen vpliv na trg, kot so spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen (7), določitev razponov ali spremembe ravni cen (razen posodobitev cen, ki preprosto odražajo spremembe zadevnih zgoraj opisanih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov), priglasiti z uporabo standardnega obrazca za priglasitev.

                  (13)

                  Komplet obrazcev za priglasitev bi moral po potrebi vključevati tudi navedbe o vsebini priglasitev, povezanimi z novimi določbami, uvedenimi z zakonikom. To vključuje zlasti priglasitve, ki spadajo na področje uporabe členov 61 in 76 zakonika (obveznosti simetričnega dostopa in ponudbe sovlaganja) ter na področje uporabe členov 78 do 81 zakonika (prostovoljna ločitev, prevzem zavez, izključno veleprodajna podjetja, in migracija z obstoječe infrastrukture).

                  (14)

                  Mehanizem, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo podjetij kot podjetij s pomembno tržno močjo, kadar bi taki ukrepi ustvarili oviro za notranji trg ali bi bili nezdružljivi s pravom Unije, je bistveno prispeval k enotnim regulativnim pristopom med državami članicami. Mehanizem se je izkazal za učinkovitega pri razjasnitvi okoliščin, v katerih bi bilo treba uporabiti predhodno urejanje.

                  (15)

                  Izkušnje s postopkom na notranjem trgu v skladu s členoma 7 in 7a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES (8) so pokazale, da bi neskladja pri uporabi popravnih ukrepov s strani nacionalnih regulativnih organov pod podobnimi tržnimi pogoji ogrozila notranji trg na področju elektronskih komunikacij.

                  (16)

                  Z zakonikom so bila na Komisijo prenesena nova pooblastila, da, kadar se organ BEREC strinja z njenimi pomisleki, od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik osnutkov ukrepov v zvezi (i) z razširitvijo obveznosti prek prve koncentracijske ali razdelilne točke, da se odpravijo velike in stalne ekonomske ali fizične ovire za podvajanje (člen 61(3) zakonika), ali (ii) z regulativno obravnavo novih zelo visokozmogljivih omrežij (VHCN) (člen 76 zakonika).

                  (17)

                  Za doseganje splošnih ciljev iz člena 3 zakonika, zlasti ciljev odpravljanja preostalih ovir za notranji trg in spodbujanja regulativne predvidljivosti, je bistvenega pomena popolna skladnost z mehanizmom priglasitve iz člena 32 zakonika.

                  (18)

                  Da bi se povečali preglednost in učinkovitost mehanizma posvetovanja iz člena 32, bi morali imeti Komisija, drugi nacionalni regulativni organi in organ BEREC možnost hitro preveriti, ali in kako je priglasitveni nacionalni regulativni organ upošteval pripombe v zvezi s priglašenim osnutkom ukrepa. V ta namen bi moral nacionalni regulativni organ, ko Komisiji, organu BEREC ali drugim nacionalnim regulativnim organom po prejemu njihovih pripomb sporoči sprejeti ukrep, podrobno navesti, kako je te pripombe kar najbolj upošteval.

                  (19)

                  Zahteve nacionalnih regulativnih organov za podaljšanje roka za priglasitev nove analize trga v skladu s členom 67(5) zakonika morajo vsebovati zadostne in utemeljene informacije, ki Komisiji omogočajo, da oceni, ali naj odobri zahtevano podaljšanje.

                  (20)

                  V skladu s členom 34 zakonika je organ BEREC podal svoje mnenje o tem priporočilu (9)12. februarja 2021 –

            PRIPOROČA:

         Komunikacijski kanali

                  1.

                  Nacionalne regulativne organe se spodbuja, naj izkoristijo priložnost za neuradno razpravo s službami Komisije o kakršnih koli predhodnih ugotovitvah ali vprašanjih v zvezi s prihodnjimi osnutki ukrepov na sestanku pred priglasitvijo (vključno s telefonskim klicem ali videokonferenco, kadar je to priročnejše). Te stike pred priglasitvijo bi bilo treba spodbujati pred in/ali po nacionalnem posvetovanjem iz člena 23(1) zakonika. Ti stiki pred priglasitvijo so zlasti pomembni za osnutke ukrepov, ki se nanašajo na preglede trga, pa tudi za popravne ukrepe. V navedenih primerih, zlasti kadar se osnutek ukrepa po javnem posvetovanju bistveno spremeni, se spodbujajo dodatni stiki pred priglasitvijo pred uradno priglasitvijo takih ukrepov v skladu s členom 32(3) zakonika.

                  2.

                  Nacionalni regulativni organi bi morali priglasitve predložiti prek varnega elektronskega vmesnika, ki ga določi Komisija.

                  3.

                  Če iz tehničnih ali drugih razlogov dokumentov, povezanih s priglasitvijo, ni mogoče naložiti v varen elektronski vmesnik, lahko nacionalni regulativni organ dokumente Komisiji pošlje po elektronski pošti. Drugi nacionalni regulativni organi in organ BEREC lahko kljub temu dostopajo do teh dokumentov v varnem elektronskem vmesniku, kjer jih Komisija nemudoma shrani. Nacionalni regulativni organ bi moral vsak dokument, ki se izjemoma pošlje po elektronski pošti, naložiti v varen elektronski vmesnik, takoj ko je to tehnično mogoče.

                  4.

                  Po naložitvi priglasitve v varen elektronski vmesnik (registracija) lahko Komisija nacionalnemu regulativnemu organu pošlje zahtevo po informacijah ali pojasnilih v skladu s členom 20(2) zakonika. Nacionalni regulativni organi bi morali zahtevane informacije predložiti v treh delovnih dneh (10), kadar so te enostavno dostopne. Nacionalni regulativni organi bi morali službe Komisije obvestiti o kakršni koli težavi, s katero bi se lahko soočili pri upoštevanju tega roka.

                  5.

                  Kadar drug nacionalni regulativni organ ali organ BEREC poda pripombe na priglasitev, lahko te pripombe poda v katerem koli izbranem uradnem jeziku, kar lahko vsem drugim nacionalnim regulativnim organom olajša seznanitev z njimi. Navedene pripombe bi moral sporočiti Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi, po možnosti z objavo v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika Komisije.

                  6.

                  Nacionalni regulativni organi bi morali v treh delovnih dneh opredeliti in urediti vse zaupne informacije ter zahtevati popravek vseh napak v Komisijinem dopisu s pripombami ali dopisu brez pripomb, preden se ta objavi v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika Komisije.

                  7.

                  Nacionalni regulativni organ lahko kadar koli umakne priglašeni osnutek ukrepa. V tem primeru bi moral nacionalni regulativni organ v varen elektronski vmesnik naložiti obvestilo o umiku.

                  8.

                  Kadar nacionalni regulativni organ po prejemu pripomb Komisije, organa BEREC ali drugega nacionalnega regulativnega organa sprejme osnutek ukrepa, predhodno priglašen v skladu s členom 32(3) zakonika, bi moral Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom sporočiti sprejeti ukrep in navesti, kako je te pripombe kar najbolj upošteval. Da bi povečali preglednost in olajšali postopke za sporočanje sprejetih ukrepov, bi morali nacionalni regulativni organi Komisiji sporočiti svoje sprejete ukrepe z izpolnitvijo in predložitvijo obrazca iz Priloge IV skupaj s sprejetim ukrepom.

         Raven podrobnosti, ki jo morajo vsebovati priglasitve

                  9.

                  Priglasitve bi morale biti napisane v enem od uradnih jezikov Unije. Standardni obrazec za priglasitev (prilogi I in II) ali kratki obrazec za priglasitev (Priloga III), skupaj imenovana „komplet obrazcev za priglasitev“, in sporočilo o sprejetih ukrepih (Priloga IV) bi morali biti v katerem koli uradnem jeziku, kar lahko olajša stike med nacionalnimi regulativnimi organi in organom BEREC.

                  10.

                  Osnutke ukrepov, ki jih priglasi nacionalni regulativni organ, bi bilo treba ustrezno utemeljiti in jim priložiti vso drugo dokumentacijo, potrebno za oceno ukrepa. Vse informacije, ki jih predložijo nacionalni regulativni organi, bi morale biti popolne in povzete na obrazcu za priglasitev.

                  11.

                  Da bi izboljšali učinkovitost mehanizma priglasitve, povečali pravno varnost za nacionalne regulativne organe in akterje na trgu ter zagotovili pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je zaželeno, da priglasitev nacionalnega regulativnega organa, ki zajema analizo trga, vključuje tudi popravne ukrepe, ki jih je nacionalni regulativni organ predlagal za odpravo ugotovljenega nedelovanja trga, kadar je to mogoče. Kadar se osnutek ukrepa nanaša na trg, za katerega se ugotovi, da je konkurenčen, in v zvezi z njim že obstajajo popravni ukrepi, bi morala priglasitev vsebovati tudi predlog za preklic navedenih obveznosti.

                  12.

                  Namen kompleta obrazcev za priglasitev ni nadomestitev priglašenega osnutka ukrepa, temveč bi moral ob pravilni uporabi Komisiji, organu BEREC in nacionalnim regulativnim organom drugih držav članic omogočiti, da preverijo, ali priglašeni osnutek ukrepa dejansko vsebuje vse informacije, potrebne za izvajanje njihovih nalog v skladu s členoma 32 in 33 zakonika v obdobju, določenem v zakoniku.

                  13.

                  Nacionalni regulativni organ bi moral zahtevane informacije navesti v ustreznih oddelkih obrazca za priglasitev, pri tem pa se sklicevati na del priglašenega osnutka ukrepa, ki vsebuje te informacije.

                  14.

                  Nacionalne regulativne organe se spodbuja, naj s Komisijo vnaprej razpravljajo, zlasti med neuradnimi stiki pred priglasitvijo, o vseh vprašanjih glede tega, ali bi zadevni nacionalni ukrep spadal na področje uporabe člena 32(3) zakonika, in o obliki ali vsebini načrtovanih priglasitev. Zato so nacionalni regulativni organi pozvani, naj se s Komisijo posvetujejo o katerem koli vidiku ali vprašanju v zvezi s kompletom obrazcev za priglasitev in zlasti o vrsti informacij, ki jih morajo priskrbeti.

         Priglasitev s standardnim obrazcem za priglasitev

                  15.

                  Osnutki ukrepov bi morali biti na voljo Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom skupaj z ustrezno izpolnjenim standardnim obrazcem za priglasitev iz prilog I in II, razen v primerih iz točke 18 tega priporočila.

                  16.

                  Priglašeni osnutki ukrepov bi morali, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje:

            (a)
            informacije, potrebne za vse priglasitve, v standardnem obrazcu za priglasitev

                  (1)

                  datume in rezultate predhodnega javnega posvetovanja, ki ga je opravil nacionalni regulativni organ;

                  (2)

                  mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja;

            (b)
            dodatne informacije, potrebne za priglasitve osnutka ukrepa v zvezi z analizo trga in naložitvijo popravnih ukrepov (členi 64, 67 in 68 zakonika)

                  (1)

                  upoštevni trg (11) proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; kadar osnutek ukrepa za namene analize trga opredeljuje upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz Priporočila Komisije (EU) 2020/2245 (12), bi morali nacionalni regulativni organi dokazati, da so merila iz člena 67(1) zakonika izpolnjena;

                  (2)

                  upoštevni geografski trg, vključno z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe, ter informacije in podatke, uporabljene v geografski analizi, v zvezi z izbiro osnovne geografske enote, uporabljenimi strukturnimi in vedenjskimi kazalniki (tj. številom konkurenčnih omrežij, tržnimi deleži in gibanji deležev, analizo gibanja cen ali različnih cen na regionalni ravni ter vedenjskih vzorcev) (13);

                  (3)

                  glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu;

                  (4)

                  rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence na upoštevnem veleprodajnem trgu in analizo ustreznega maloprodajnega trga, vključno z razlogi za to prisotnost ali odsotnost, tj. priglašeni osnutek ukrepa bi moral vsebovati tržne deleže (po možnosti v smislu vrednosti in obsega) različnih podjetij in gibanja teh tržnih deležev ter sklicevanje na druga ustrezna merila, kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje;

                  (5)

                  po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo;

                  (6)

                  v primeru priglasitve osnutkov ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 68 zakonika, posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali kadar se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti;

                  (7)

                  za osnutke ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 76(2) zakonika, bi morala priglasitev vsebovati zlasti: podroben opis zaveze, ki jo je ponudil operater s pomembno tržno močjo, in kako izpolnjuje pogoje iz člena 76(1) zakonika, opis regulativne obravnave novih zelo visokozmogljivih omrežnih elementov, ki so predmet zaveze, sovlagateljev, stopnje njihovega sovlaganja in njihove verjetne konkurenčne vloge na trgu ter po potrebi opis popravnih ukrepov, naloženih na podlagi tretjega pododstavka člena 76(2) zakonika, in utemeljitev za naložitev, ohranitev ali prilagoditev takih popravnih ukrepov;

                  (8)

                  za osnutke ukrepov iz člena 79 zakonika bi morala priglasitev vsebovati odločitev o zavezi (če se razlikuje od osnutka ukrepa), podroben opis pogojev, ki jih je sprejel nacionalni regulativni organ, ter naravo in rezultate opravljenega preskusa trga;

                  (9)

                  za osnutke ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 80 zakonika, bi morala priglasitev vsebovati ustrezne informacije, ki podrobno kažejo, da so pogoji za odpravo nekaterih obveznosti v zvezi s pomembno tržno močjo iz člena 80(1) zakonika izpolnjeni;

                  (10)

                  priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 68(3) zakonika, bi morale vsebovati tudi ustrezno utemeljitev v podporo zahtevku Komisiji, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti za dostop ali medsebojno povezovanje, ki se razlikujejo od obveznosti, navedenih v členih 69 do 74 ter členih 76 in 80 zakonika;

                  (11)

                  priglasitve, ki spadajo na področje uporabe člena 68(5) zakonika, bi morale vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so predvideni osnutki ukrepov potrebni za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti;

            (c)
            dodatne informacije, potrebne za priglasitve druge vrste osnutkov ukrepov (člen 61 zakonika)

                  (1)

                  v primeru priglasitve osnutkov ukrepov iz člena 61(1) do (4) zakonika bi moral osnutek ukrepa vsebovati prizadeta podjetja, utemeljitev osnutka ukrepa na podlagi uporabljene pravne podlage, opis obveznosti, ki jih je treba naložiti, in sklic na vse povezane predhodno priglašene osnutke ukrepov, vključno z rezultati analize upoštevnega trga, ki bi lahko bil prizadet, kot je opisano v točki (4);

                  (2)

                  zlasti bi morali osnutki ukrepov iz člena 61(3) zakonika vsebovati opis, kako je nacionalni regulativni organ določil prvo koncentracijsko in/ali razdelilno točko in/ali točko prek te točke, ki lahko gosti zadostno število povezav končnih uporabnikov, da lahko hipotetično podjetje odpravi ugotovljene znatne ovire za podvajanje, ter informacije in utemeljitve, ki podpirajo sklep, da zadevnih omrežnih elementov ni mogoče podvojiti in da so zato obveznosti upravičene; nacionalni regulativni organi bi morali zlasti v zvezi z obveznostmi, predlaganimi na podlagi drugega pododstavka člena 61(3), vključiti opis gospodarskih ali fizičnih ovir za podvajanje, za katere menijo, da so velike in stalne, ter težave s konkurenco in nedelovanje trga na maloprodajni ravni, ki se s predlaganimi obveznostmi želijo odpraviti, ter utemeljitve za vsako izjemo, ki bi veljala, kot je določitev, katere postavitve omrežja se lahko štejejo za nove in kateri projekti se lahko štejejo za majhne.

         Priglasitve s kratkim obrazcem za priglasitev

                  17.

                  Naslednji osnutki ukrepov bi morali biti na voljo z ustrezno izpolnitvijo kratkega obrazca za priglasitev iz Priloge III:

                              (a)

                              osnutki ukrepov povsem tehnične narave, ki posodabljajo podrobnosti o predhodno naloženih regulativnih popravnih ukrepih in nimajo znatnega vpliva na trg; taki osnutki ukrepov so lahko spremembe referenčnih ponudb, ki vsebujejo manjše prilagoditve že opredeljenih obveznosti in naknadne priglasitve (14), kadar ni sprememb ali so tehnične narave;

                              (b)

                              posodobitve odločitev v zvezi s preskusom gospodarske ponovljivosti, ki ne spreminjajo osnovne metodologije (kot je preskus novih cen/ponudb);

                              (c)

                              Poznejša uradna obvestila o obveznostih drugih operaterjev z uporabo istega pristopa/metodologije, ki je že bila uporabljena (kot je posodobitev obveznosti na trgih za zaključevanje), če se navedene spremembe nanašajo samo na popravne ukrepe in ne zadevajo opredelitve trga ter določitve pomembne tržne moči;

                              (d)

                              osnutki ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 76(2) zakonika, samo v obsegu, v katerem so omejeni na naknadne posamezne osnutke sklepov v okviru predhodno priglašene in ocenjene sheme sovlaganja, in pod pogojem, da se okoliščine od ocene sheme sovlaganja niso bistveno spremenile (15).

                  18.

                  Za osnutke ukrepov iz točke 17 bi moralo zadoščati, da nacionalni regulativni organ izpolni in predloži kratek obrazec za priglasitev ter osnutek ukrepa naloži v varen elektronski vmesnik Komisije, da bo lahko javno dostopen. Če Komisija med oceno priglašenega ukrepa meni, da je potrebna dodatna dokumentacija, jo lahko zahteva v kateri koli fazi postopka.

                  19.

                  Vendar če Komisija po preverjanju pogojev za uvrstitev kratkega obrazca za priglasitev v kategorije iz točke 17 v petih delovnih dneh ugotovi, da ti pogoji niso izpolnjeni, bi moral priglasitveni nacionalni regulativni organ nemudoma predložiti osnutek ukrepa z uporabo standardnega obrazca za priglasitev. V takih primerih enomesečno obdobje pregleda ne bi bilo prekinjeno.

                  20.

                  Nacionalni regulativni organi bi morali pri načrtovanju priglasitev v skladu z drugim do četrtim pododstavkom člena 68(3) zakonika predvideti, da bo za sprejetje sklepa o odobritvi s strani Komisije potrebno najmanj petmesečno obdobje, glede na potrebo po posvetovanju z organom BEREC o teh ukrepih, ki jih je treba sprejeti kot izvedbene akte v skladu s členom 118(3).

         Registracija priglasitev

                  21.

                  Priglasitve, opravljene s kompletom obrazcev za priglasitev iz točk 16 in 17, bodo registrirane v vrstnem redu, v katerem so priglašene. Nacionalni regulativni organi bi morali upoštevati, da se rok enomesečnega pregleda začne takoj ob prejemu uradnega obvestila o osnutku ukrepa.

                  22.

                  Potrditev in dodelitev številke priglasitve bi bilo treba registrirati, z elektronskimi sredstvi pa bi bilo treba poslati obvestilo vsem nacionalnim regulativnim organom, organu BEREC in drugim registriranim uporabnikom varnega elektronskega vmesnika Komisije. Obvestilo o registraciji bi moralo vključevati naslednje:

                              (a)

                              datum registracije priglasitve;

                              (b)

                              predmet priglasitve;

                              (c)

                              obrazec za priglasitev;

                              (d)

                              vso prejeto dokazno dokumentacijo.

         Obdelava zaupnih informacij

                  23.

                  Kadar nacionalni regulativni organ meni, da so informacije v zvezi s priglasitvijo zaupne v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili o poslovni tajnosti, bi jih moral avtor jasno označiti kot „zaupne“, preden jih naloži v varen elektronski vmesnik Komisije ali jih po potrebi pošlje z elektronskimi sredstvi.

                  24.

                  Za zagotovitev preglednosti priglasitev bi bilo treba vsako priglasitev, predloženo kot „zaupno“, predložiti tudi v urejeni ali prilagojeni nezaupni različici, ki bo objavljena.

                  25.

                  Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju obrazcev za priglasitev iz točke 9 ne bi smeli vključiti zaupnih informacij.

                  26.

                  To priporočilo je naslovljeno na države članice.

         V Bruslju, 30. marca 2021

               Za Komisijo

            Thierry BRETON

               član Komisije

         (1)  UL L 321 17.12.2018, str. 36.

         (2)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

         (3)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 20. decembra 2017, Polkomtel sp. z o.o/Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, točka 45, ECLI:EU:C:2017:989; sodba Sodišča Evropske unije z dne 14. aprila 2016, Polkomtel, C-397/14, točka 56, in odgovor Sodišča na vprašanje 2, EU:C:2016:256; sodba Sodišča Evropske unije z dne 17. septembra 2015, KPN BV/Autoriteit Consument en Markt (ACM), C-85/14, točka 47, ECLI:EU:C:2015:610. Glej tudi sodbe italijanskega nacionalnega sodišča Consiglio di Stato, št. 3722/2019, s katerimi je bila odločba organa AGCOM št. 259/14/CONS razveljavljena na podlagi povsem postopkovnih razlogov (brez vsebinske presoje spora) zaradi neupoštevanja postopka posvetovanja na notranjem trgu. Tudi poljska sodišča so razveljavila nacionalne regulativne odločbe, ki so vplivale na trgovino med državami članicami in s katerimi so bile naložene regulativne obveznosti brez obveznih predhodnih posvetovanj v EU (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Priporočilo Komisije 2003/561/ES z dne 23. julija 2003 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 190, 30.7.2003, str. 13).

         (5)  Priporočilo Komisije 2008/850/ES z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 301, 12.11.2008, str. 23).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Na primer informacije o izračunu tehtanega povprečja stroškov kapitala v skladu z Obvestilom o izračunu stroškov kapitala za obstoječo infrastrukturo (Obvestilo WACC) (2019/C 375/01).

         (8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Roki so izračunani v skladu z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

         (11)  Glej zlasti točke 24 do 51 smernic Komisije za analizo trga in ocenitev pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (2018/C 159/01).

         (12)  Priporočilo Komisije (EU) 2020/2245 z dne 18. decembra 2020 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 439, 29.12.2020, str. 23).

         (13)  Glej Priporočilo (EU) 2020/2245 in pojasnjevalno opombo (SWD(2020) 337 final) k Priporočilu.

         (14)  Kadar na primer nacionalno sodišče razveljavi odločbo nacionalnega regulativnega organa iz postopkovnih razlogov in mora nacionalni regulativni organ Komisijo uradno obvestiti o istem ukrepu.

         (15)  Glej uvodno izjavo 201 zakonika: v posebnem primeru shem sovlaganja iz člena 76 zakonika. V uvodni izjavi 201 je navedeno: „Zaradi učinkovitosti bi moral nacionalni regulativni organ imeti možnost, da predloži enotno uradno obvestilo, s katerim Komisijo obvesti o osnutku ukrepa, ki se nanaša na shemo sovlaganja, ki izpolnjuje ustrezne pogoje. Kadar Komisija ne izvrši svojega pooblastila, da zahteva umik osnutka ukrepa, bi bilo nesorazmerno, če bi bila poznejša poenostavljena uradna obvestila o posameznih osnutkih sklepov nacionalnega regulativnega organa na podlagi iste sheme, vključno z dokazili o dejanski sklenitvi sporazuma z vsaj enim sovlagateljem, predmet sklepa, s katerim se zahteva umik ukrepa, če se okoliščine ne spremenijo.“

         PRILOGA I
         STANDARDNI OBRAZEC ZA PRIGLASITEV

            Osnutek ukrepa v zvezi z analizo trga in naložitvijo popravnih ukrepov (členi 64, 67 in 68 zakonika)

         (iz točk 16(a) in (b))

                        Oddelek 1 – Opredelitev trga

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 1.1

                                 Upoštevni trg proizvodov ali storitev.

                                 1.2

                                 Upoštevni geografski trgi.

                                 1.3

                                 Če je nacionalni organ za konkurenco izdal mnenje, navedite ali se strinja s predlaganim osnutkom analize upoštevnega trga.

                        se strinja

                     ☐

                        se ne strinja

                     ☐

                     Če se nacionalni regulativni organ ne strinja, navedite razloge:

                                 1.4

                                 Datumi nacionalnega javnega posvetovanja.

                        od________ do__________

                                 1.5

                                 Kratek pregled rezultatov javnega posvetovanja o predlagani opredelitvi trga. Navedite, ali je bil osnutek ukrepa po javnem posvetovanju kakor koli spremenjen, in v tem primeru na kratko opišite spremembe.

                        (npr. koliko pripomb je bilo prejetih, kateri anketiranci so se strinjali s predlagano opredelitvijo trga, kateri so ji nasprotovali in zakaj)

                                 1.6

                                 Če se upoštevni trg razlikuje od trgov, navedenih v Priporočilu (EU) 2020/2245, povzemite glavne razloge, ki upravičujejo predlagano opredelitev trga glede na tri merila iz člena 67(1) zakonika (1).

                        Oddelek 2 – Določitev podjetij s pomembno tržno močjo

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 2.1

                                 Imena podjetij, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.
                                 Po potrebi imena podjetij, za katere velja, da nimajo več pomembne tržne moči.

                                 2.2

                                 Merila, ki se uporabljajo za določitev podjetja kot podjetja, ki ima samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.

                                 2.3

                                 Imena glavnih podjetij (konkurentov), dejavnih na upoštevnem trgu.

                                 2.4

                                 Tržni deleži zgoraj navedenih podjetij in podlaga za izračun tržnega deleža (npr. promet, število naročnikov).

                                 2.5

                                 Če je nacionalni organ za konkurenco izdal mnenje, navedite ali se strinja s predlaganim osnutkom ocene pomembne tržne moči.

                        se strinja

                     ☐

                        se ne strinja

                     ☐

                     Če se nacionalni regulativni organ ne strinja, navedite razloge:

                                 2.6

                                 Rezultati javnega posvetovanja o predlaganih določitvah podjetij s pomembno tržno močjo (npr. skupno število prejetih pripomb, število anketirancev, ki so se strinjali/se niso strinjali). Navedite, ali je bil osnutek ukrepa po javnem posvetovanju kakor koli spremenjen, in v tem primeru na kratko opišite spremembe.

                        Oddelek 3 – Regulativne obveznosti

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 3.1

                                 Pravna podlaga za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (členi 69 do 74 in členi 76 do 81 zakonika).

                                 3.2

                                 Razlogi, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti za podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje iz člena 3 zakonika. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

                                 3.3

                                 Če so predlagani popravni ukrepi drugačni od tistih iz členov 69 do 74 in členov 76 do 80 zakonika, navedite „izjemne okoliščine“ v smislu člena 68(3) zakonika, ki upravičujejo naložitev takih popravnih ukrepov. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

                        Oddelek 3a – Osnutki ukrepov na podlagi člena 76(2) zakonika

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 3a.1

                                 Na kratko opišite zaveze, ki jih je ponudil operater s pomembno tržno močjo, in kako izpolnjuje pogoje iz člena 76(1).

                                 3a.2

                                 Opišite regulativno obravnavo novih omrežnih elementov zelo visokozmogljivega omrežja, za katere velja zaveza iz prvega pododstavka člena 76(2).

                                 3a.3

                                 Po potrebi opišite popravne ukrepe, naložene na podlagi tretjega pododstavka člena 76(2).

                        Oddelek 3b – Osnutki ukrepov na podlagi člena 79 zakonika

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 3b.1

                                 Na kratko opišite priložene odločitve o zavezi (ali navedite odstavkov, oddelkov ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije).

                        Oddelek 3c – Osnutki ukrepov na podlagi člena 80 zakonika

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 3c.1

                                 Na kratko opišite strukturo podjetja (ali navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije).

                                 3c.2

                                 Po potrebi opišite naložene ali umaknjene popravnih ukrepov.

            (1)  Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah.

         PRILOGA II
         STANDARDNI OBRAZEC ZA PRIGLASITEV

            Simetrične obveznosti v skladu s členom 61 zakonika

         (iz točk 16(a) in (c))

                        Oddelek 1 – Osnutki ukrepov v zvezi z naložitvijo simetričnih obveznosti

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 1.1

                                 Na kratko povzemite vsebino priglašenega osnutka ukrepa.

                                 1.2

                                 Pravna podlaga za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (člen 61(1), (2), (3) ali (4)).

                                 ☐

                                    Člen 61(1

                                 Člen 61(2)

                                 ☐

                                 točka (a)

                                 ☐

                                 točka (c)

                                 ☐

                                 točka (b

                                 ☐

                                 točka (d)

                        Člen 61(3)

                                 ☐

                                 prvi pododstavek

                                 ☐

                                 drugi pododstavek

                                 ☐

                                    Člen 61(4)

                                 1.3

                                 Sklic na priglasitev iz člena 32 o vseh predhodno priglašenih osnutkih ukrepov, kjer je to ustrezno.

                                 1.4

                                 Imena podjetij, ki jih to zadeva.

                                 1.5

                                 Obveznosti, ki bodo uvedene, ohranjene ali preklicane.

                                 1.6

                                 Razlogi, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti za podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje iz člena 3 zakonika. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

                                 1.7

                                 Mnenje nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja.

                                 1.8

                                 Datumi javnega posvetovanja o predlaganih obveznostih in kratek pregled rezultatov navedenega javnega posvetovanja. Navedite, ali je bil osnutek ukrepa po javnem posvetovanju kakor koli spremenjen, in v tem primeru na kratko opišite spremembe.

         PRILOGA III
         KRATEK OBRAZEC ZA PRIGLASITEV
         (iz točke 17)

                        Oddelek 1 – Osnutek ukrepov, ki spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno naloženih popravnih ukrepov
                         (1)
                        ali naknadna obvestila o obveznostih drugih operaterjev z uporabo istega pristopa/metodologije, ki je bila že uporabljena

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 1.1

                                 Referenčne številke priglasitve predhodno priglašenih osnutkov ukrepov.

                                 1.2

                                 Na kratko opišite tehnične podrobnosti, ki se spreminjajo (in navedite zadevni upoštevni trg), ali v primeru naknadnega obvestila o obveznostih drugih operaterjev z uporabo istega pristopa/metodologije, ki je bila že uporabljena, navedite popravne ukrepe.

                                 1.3

                                 Če se posodobljene tehnične podrobnosti nanašajo na strukturo oblikovanja cen (npr. letne posodobitve stroškov in ocen računovodskih modelov), pojasnite, ali je to rutinska posodobitev.

                                 1.4

                                 Ali je bilo o predlaganem osnutku ukrepa opravljeno posvetovanje z nacionalnim organom za konkurenco? Če je bilo, kakšno je bilo njegovo mnenje?

                                 1.5

                                 Pripombe:

                        Oddelek 2 – Osnutki ukrepov v obliki naknadnega posameznega osnutka sklepa v okviru predhodno priglašene in ocenjene sheme sovlaganja, če se okoliščine niso spremenile. (člen 76 zakonika)

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 2.1

                                 Na kratko opišite vsebino osnutka ukrepa in navedite dokaze o sklenitvi sporazuma z vsaj enim sovlagateljem.

                                 2.2

                                 Referenčne številke priglasitve predhodno priglašenih osnutkov ukrepov.

                                 2.3

                                 Seznam operaterjev, za katere se uporablja ta osnutek ukrepa.

                                 2.4

                                 Ali je bilo o predlaganem osnutku ukrepa opravljeno posvetovanje z nacionalnim organom za konkurenco? Če je bilo, kakšno je bilo njegovo mnenje?

                                 2.5

                                 Pripombe.

            (1)  Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno naloženih popravnih ukrepov, da bi upoštevali spremembe zadevnih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov (kot so spremembe stroškov opreme; stroški dela; stopnja inflacije; ali najemnine za nepremičnine) ali da bi posodobili napovedi ali predpostavke. S kratkim obrazcem za priglasitev bi bilo treba priglasiti samo spremembe ali posodobitve podrobnosti, ki ne spreminjajo narave ali splošnega obsega že obstoječih popravnih ukrepov. Po drugi strani pa bi bilo treba bistvene spremembe narave ali obsega popravnih ukrepov (kot so spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen spremembe določitev razponov ali ravni cen, razen sprememb cen, ki odražajo zgolj spremembe zadevnih zgoraj opisanih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov), priglasiti z uporabo standardnega obrazca za priglasitev.

         PRILOGA IV
         SPOROČILO O SPREJETIH UKREPIH
         (iz točke 8)

                        Oddelek 1 – Opredelitev sprejetega ukrepa

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 1.1

                                 Datum začetka veljavnosti sprejetega ukrepa

                                 1.2

                                 Številka vpisa v register in naslov predhodne priglasitve Komisiji v zvezi z ukrepom v fazi osnutka.

                                 1.3

                                 Ali je vaš nacionalni regulativni organ prejel pripombe Komisije, drugih nacionalnih regulativnih organov ali organa BEREC v odziv na priglasitev osnutka ukrepa v skladu s členom 32(3) zakonika?

                        Da

                     ☐

                        Ne

                     ☐

                        Oddelek 2 – Podrobnosti o tem, kako so bile pripombe kar najbolj upoštevane

                     Kjer je ustrezno, navedite naslednje informacije:

                                 2.1

                                 Pojasnilo, kako je nacionalni regulativni organ kar najbolj upošteval navedene pripombe. Če je bilo zaradi upoštevanja podanih pripomb besedilo osnutka ukrepa spremenjeno, navedite ustrezne sklice na posodobljene člene/oddelek/številko strani.

                     [Naslov pripombe 1]

                        Pojasnite, kako je bila pripomba upoštevana in/ali navedite sklic na oddelek sprejetega ukrepa, ki vsebuje te informacije.

                     [Naslov pripombe 2]

                        Pojasnite, kako je bila pripomba upoštevana in/ali navedite sklic na oddelek sprejetega ukrepa, ki vsebuje te informacije.

                     [Naslov pripombe 3]

                        Pojasnite, kako je bila pripomba upoštevana in/ali navedite sklic na oddelek sprejetega ukrepa, ki vsebuje te informacije.


title: Priporočilo Sveta z dne 15. junija 2020 o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) 2020/C 204/01

text:
               18.6.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 204/1

      PRIPOROČILO SVETA
      z dne 15. junija 2020
      o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO)
      (2020/C 204/01)
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 46(6) Pogodbe,
      ob upoštevanju Protokola št. 10 o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenem na podlagi člena 42 Pogodbe o Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),
      ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V točki (d) člena 4(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da Svet sprejema sklepe in priporočila o ocenjevanju prispevkov vključenih držav članic k izpolnjevanju dogovorjenih obveznosti v skladu z mehanizmom, opisanim v členu 6 navedenega sklepa.

                  (2)

                  V členu 6(3) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da na podlagi letnega poročila o PESCO, ki ga predstavi visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik), Svet enkrat letno preveri, ali vključene države članice še naprej izpolnjujejo večje obveznosti iz člena 3 navedenega sklepa.

                  (3)

                  V odstavku 15 Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO (2) je določeno, da bi moral od leta 2020 naprej visoki predstavnik letno poročilo predstaviti marca ali aprila vsako leto, ob upoštevanju revidiranih in posodobljenih nacionalnih izvedbenih načrtov, ki jih vključene države članice predložijo januarja istega leta. V odstavku 16 navedenega priporočila je določeno, da bi moral Vojaški odbor Evropske unije zagotoviti vojaški nasvet in priporočila Političnemu in varnostnemu odboru, da bi lahko slednji do maja vsakega leta pripravil pregled Sveta o tem, ali vključene države članice še vedno izpolnjujejo večje obveznosti.

                  (4)

                  V odstavku 26 Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev (3) je določeno, da bi moral visoki predstavnik navedeno priporočilo upoštevati v letnem poročilu o PESCO, ki bo podpiralo ocenjevanje izpolnjevanja večjih obveznosti s strani posameznih vključenih držav članic.

                  (5)

                  V točki (c) člena 4(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 je določeno, da Svet sprejema sklepe in priporočila o posodabljanju in, po potrebi, okrepitvi večjih obveznosti, določenih v Prilogi k navedenemu sklepu, glede na dosežke v okviru PESCO, da se odrazi spreminjajoče se varnostno okolje Unije. Takšne odločitve se sprejmejo predvsem ob izteku faz iz točke (b) člena 4(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 na podlagi postopka strateškega pregleda, s katerim se ocenjuje izpolnjevanje obveznosti v okviru PESCO.

                  (6)

                  V odstavku 14 Priporočila Sveta z dne 14. maja 2019 o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) (4), je navedeno, da naj visoki predstavnik poleg tega, da opiše stanje izvajanja PESCO, vključno z izpolnjevanjem obveznosti posameznih vključenih držav članic v skladu z njihovimi nacionalnimi izvedbenimi načrti, v poročilu za leto 2020 navede tudi prve predloge glede postopka strateškega pregleda ob koncu prve faze PESCO (2018–2020), pri čemer naj upošteva druge ustrezne pobude EU, ki prispevajo k uresničevanju ravni ambicij Unije na področju varnosti in obrambe.

                  (7)

                  Visoki predstavnik je 15. aprila 2020 Svetu predložil letno poročilo o stanju izvajanja PESCO, tudi glede izpolnjevanja obveznosti vsake vključene države članice v skladu z njenim revidiranim in posodobljenim nacionalnim izvedbenim načrtom.

                  (8)

                  Svet bi moral na podlagi navedenega sprejeti priporočilo o oceni napredka vključenih držav članic pri izpolnjevanju obveznosti, prevzetih v okviru PESCO –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      I.   Cilj in področje uporabe

                  1.

                  Cilj tega priporočila je oceniti prispevke vključenih držav članic pri izpolnjevanju večjih obveznosti, prevzetih v okviru PESCO, in to na podlagi letnega poročila o stanju izvajanja PESCO, ki ga je 15. aprila 2020 pripravil visoki predstavnik (letno poročilo), ter v skladu z nacionalnimi izvedbenimi načrti, ki so jih predstavile vključene države članice.

                  2.

                  Na podlagi priporočila, ki ga je Svet sprejel 14. maja 2019, letno poročilo vključuje tudi posebno poglavje o strateškem pregledu PESCO ob koncu prve faze PESCO (2018–2020) ter zagotavlja priporočila in predloge glede obveznosti, projektov in postopkov ter delovnih metod, ki so obravnavani v tem priporočilu.

            II.   Ugotovitve in ocena

                  3.

                  Letno poročilo je trdna podlaga za oceno stanja izvajanja PESCO, med drugim tudi tega, kako posamezna vključena država članica izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s svojim nacionalnim izvedbenim načrtom.

                  4.

                  Vključene države članice s tem, ko obravnavajo sedanje in prihodnje varnostne in obrambne potrebe Evrope, zlasti s trenutnimi in prihodnjimi prizadevanji, da bi izpolnile svoje večje obveznosti, prispevajo k izboljšanju zmogljivosti Unije za zagotavljanje varnosti in njene strateške avtonomije ter utrditvi njene sposobnosti za sodelovanje s partnerji in zaščito državljanov.

                  5.

                  Svet na splošno poudarja naslednje:

                              (a)

                              vključene države članice so potrdile pozitiven razvoj v smislu obveznosti glede proračunov za obrambo in odhodkov za naložbe v obrambo. Vendar je splošni napredek na tej stopnji še vedno skromen, in čeprav se vključene države članice soočajo s finančnimi izzivi, ki so posledica krize zaradi COVID-19, so spodbujene, naj dodelijo vire, potrebne za nadaljnji razvoj tega pozitivnega trenda v prihodnjih letih. Vključene države članice so prav tako spodbujene, naj še naprej prispevajo k pristopu evropskega sodelovanja (na primer z nabavo opreme ter raziskavami in tehnologijo na področju obrambe);

                              (b)

                              vključene države članice so močno spodbujene k temu, da pri svojih procesih nacionalnega obrambnega načrtovanja kot element za usmerjanje in odločanje bolj upoštevajo in bolje izkoristijo orodja EU za obrambno načrtovanje, kot so načrt za razvoj zmogljivosti, ki vključuje tudi rezultate procesa glavnega cilja, primeri strateškega okvira, usklajeni letni pregled na področju obrambe ter druge pobude, kot je evropski program za razvoj obrambne industrije, ali druge ustrezne instrumente EU. Svet v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da institucije, agencije in organi EU ter države članice EU dodatno izboljšajo skladnost med temi orodji in pobudami, pri čemer se zavedajo, da se razlikujejo med sabo in imajo različne pravne podlage;

                              (c)

                              vključene države članice se spodbuja, da dosežejo nadaljnji napredek pri izpolnjevanju obveznosti, povezanih z medsebojno prilagoditvijo svojih obrambnih sistemov, ter da redno pregledujejo načrte in cilje, katere je treba izpolnjevati, zlasti da bi imele pomembno vlogo pri razvoju zmogljivosti v Uniji, vključno v okviru usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, pri čemer je treba upoštevati, da bodo za to potrebna vztrajna dolgoročnejša prizadevanja. Svet opozarja, da je v svojem priporočilu z dne 14. maja 2019 navedel, da se v primeru, ko se potrebe prekrivajo, skladnost rezultatov med usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in načrtom za razvoj zmogljivosti na eni strani ter ustreznimi postopki v okviru Nata, na primer Natovim procesom obrambnega načrtovanja na drugi strani, že zagotavlja in se bo zagotavljala tudi v prihodnje, in to ob priznavanju različne narave obeh organizacij ter njunih pristojnosti in članstev. Svet spodbuja nadaljnje razprave med državami članicami o takšni skladnosti med navedenimi postopki, kadar je to potrebno;

                              (d)

                              da bi vključene države članice nujno izboljšale operativne rezultate, bi morale okrepiti svoja prizadevanja, kar zadeva obveznosti glede krepitve razpoložljivosti, zmogljivosti napotitve in interoperabilnosti sil, tudi tako, da bi v celoti zapolnile seznam pripadnikov bojnih skupin EU, podatkovno zbirko za hitro odzivanje in specifične operativne zahteve za misije in operacije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP). Zlasti je pomembno, da bi se njihov prispevek k podpiranju misij in operacij v okviru SVOP izboljšal kvalitativno in kvantitativno, tudi v zvezi z najzahtevnejšimi misijami. Kar zadeva večjo obveznost v zvezi z ambicioznim pristopom vključenih držav članic glede skupnega financiranja vojaških misij in operacij v okviru SVOP, je izvajanje povezano s pregledom mehanizma Athena in vzpostavitvijo predlaganega evropskega mirovnega instrumenta s strani Sveta, o katerih trenutno razpravljajo države članice;

                              (e)

                              vključene države članice so v primerjavi s posodobljenimi nacionalnimi izvedbenimi načrti iz leta 2019 pokazale omejen napredek pri sprejemanju ukrepov za odpravo zmogljivostnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v načrtu za razvoj zmogljivosti in usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, vključno z oceno uresničevanja zmogljivostnih ciljev z visoko učinkovitostjo, in bi zato morale razmisliti o večjih prizadevanjih, da bi pri nacionalnem načrtovanju prednostno v večji meri uporabljale pristop evropskega sodelovanja. Navesti bi morale tudi, kako njihovi projekti za razvoj zmogljivosti krepijo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe;

                              (f)

                              vključene države članice morajo še okrepiti svoja prizadevanja za izpolnitev obveznosti glede udeležbe, kjer je to ustrezno, v večjih skupnih ali evropskih programih opremljanja v okviru Evropske obrambne agencije.

                  6.

                  Glede na ugotovitve in priporočila iz letnega poročila v zvezi s posameznimi nacionalnimi izvedbenimi načrti je vsaka vključena država članica spodbujena, naj nadaljuje svoja prizadevanja in ustrezno pregleda svoj prispevek k izpolnjevanju večjih obveznosti.

                  7.

                  Ob upoštevanju dejstva, da je namen PESCO prispevati k uresničevanju ravni ambicij Unije na področju varnosti in obrambe, vključno v zvezi z najzahtevnejšimi misijami, je treba storiti še več, da se opredelijo „kompaktne in kompletne skupne bojne sile“ v skladu s parametri, navedenimi v skupnem obvestilu PESCO.

                  8.

                  Glede na to, da imajo države članice samo „enoviti nabor sil“, ki jih lahko uporabijo v različnih okvirih, bo razvoj zmogljivosti držav članic v okvirih EU prispeval tudi h krepitvi obrambnih zmogljivosti, ki bi lahko bile na voljo drugim okvirom, tudi Združenim narodom in Natu.

            III.   Nacionalni izvedbeni načrti

                  9.

                  Čeprav se je kakovost informacij, zagotovljenih v nacionalnih izvedbenih načrtih, na splošno izboljšala, so vključene države članice pozvane, naj dodatno izboljšajo kakovost in zagotovijo ustrezno raven razčlenjenosti zagotovljenih informacij, pri tem pa dajo poseben poudarek razvoju namenskih, v prihodnost usmerjenih načrtov o tem, kako nameravajo prispevati k izpolnjevanju večjih obveznosti in natančnejših ciljev PESCO. Nacionalni izvedbeni načrti bi morali biti pomembna podlaga za politični nadzor, ohranjanje zagona in zagotavljanje preglednosti med vključenimi državami članicami, zato Svet poudarja, da je treba izboljšati njihovo politično razsežnost, da bi olajšali razprave na politični ravni o napredku, doseženem v zvezi z večjimi zavezami.

                  10.

                  Vključene države članice naj še naprej sodelujejo v dvostranskih dialogih s sekretariatom PESCO o pregledu in posodobitvi svojih prihodnjih nacionalnih izvedbenih načrtov ter z namenom medsebojnega zagotavljanja preglednosti in nadaljnjega razvoja skladnosti in doslednosti v zvezi z informacijami, zahtevanimi in posredovanimi v okviru PESCO.

            IV.   Projekti PESCO

                  11.

                  Večina od 47 projektov, ki se razvijajo v okviru PESCO, velja za prispevek k izvajanju prednostnih nalog za razvoj zmogljivosti EU, pri čemer 24 projektov neposredno obravnava zmogljivostne cilje z visoko učinkovitostjo, 12 projektov pa posredno. Trije projekti so že dosegli začetno operativno zmogljivost, 23 projektov pa bo začetno operativno zmogljivost predvidoma doseglo v časovnem okviru 2020-2023. Kljub temu več kot dve tretjini (30) projektov ostaja v fazi oblikovanja idej, vključno z nekaterimi, ki so bili vzpostavljeni že v marcu in novembru 2018.

                  12.

                  Vključene države članice se spodbuja, da se na podlagi poročil Svetu z dne 28. februarja 2020 o napredku projektov PESCO osredotočijo na hitro in učinkovito izvajanje svojih projektov, da bi dosegle pričakovane rezultate in produkte ter s tem izpolnile večje obveznosti. Vključene države članice se spodbuja tudi k okrepitvi in pospešitvi postopkov, ki vodijo k sprejetju projektnih dogovorov, da bi hitreje dosegli večjo jasnost in gotovost v zvezi z novimi projekti. Svet tudi opozarja, da je treba utrditi proces pregledovanja napredka projektov PESCO, in sicer z jasnimi, ciljno usmerjenimi in preglednimi merili, oblikovanimi v tesnem sodelovanju z vključenimi državami članicami. Nadalje poudarja, da bi bilo treba v primeru, ko članice projekta ugotovijo, da se projekti soočajo s težavami pri doseganju rezultatov, te projekte dinamizirati ali ukiniti, da se zagotovita ustreznost in verodostojnost vseh projektov PESCO.

                  13.

                  Svet meni, da bi bilo treba za boljše ocenjevanje napredka projektov in opredelitev sinergij organizirati namenske delavnice o upravljanju projektov PESCO in dogodke o napredku projektov, da se olajša nadaljnja razprava med vključenimi državami članicami. Svet prav tako priznava potrebo po boljšem skupnem razumevanju pogojev in opredelitev, povezanih z razvojem in upravljanjem projektov. Poleg tega bi moral sekretariat PESCO še naprej zagotavljati strokovno znanje na zahtevo in lajšati sodelovanje z drugimi akterji EU glede morebitnih sinergij z drugimi instrumenti in pobudami EU, oblikovanimi znotraj drugih ustreznih institucionalnih okvirov EU, da se zagotovita preglednost in vključenost ter preprečijo nepotrebna podvajanja.

                  14.

                  Svet poudarja, da bi bilo treba razmisliti o povezovanju, združevanju ali grupiranju projektov, da bi povečali sinergije, njihov učinek in uspešnost, prihranili vire in preprečili podvajanje, kadar je to potrebno in ko se članice projekta, ob upoštevanju podporne vloge sekretariata PESCO, o tem dogovorijo.

                  15.

                  Da bi opredelili predloge za prihodnje projekte PESCO, Svet priporoča, da se kot izhodišče še naprej uporabljajo dogovorjene prednostne naloge za razvoj zmogljivosti EU, ki izhajajo iz načrta za razvoj zmogljivosti in ki vključujejo zmogljivostne cilje z visoko učinkovitostjo, ter da se povezani primeri strateškega okvira uporabijo kot smernice za izvajanje. Poleg tega bi se morali opreti na ugotovitve iz zbirne analize v okviru usklajenega letnega pregleda na področju obrambe in poročila o usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, da bi se vključenim državam članicam pomagalo opredeliti možnosti za skupne projekte, tudi na operativnem področju. Svet poudarja, da bi lahko imeli primerni projekti PESCO koristi od prihodnjega financiranja iz Evropskega obrambnega sklada, če bi bili do tega upravičeni.

                  16.

                  Medtem ko se vključene države članice spodbuja, naj še naprej vlagajo predloge za projekte, ki zajemajo širok nabor tem, Svet tudi poziva, da predložijo predloge za projekte, ki so bolj operativno usmerjeni in imajo bolj kratkoročen učinek na podlagi že obstoječih zmogljivosti. V ta namen se lahko z vključenimi državami članicami razvijejo bolj izpopolnjena ali dodatna merila za izbor bolj dodelanih predlogov za projekte, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju vrzeli, ugotovljenih v načrtu za razvoj zmogljivosti, vključno z zmogljivostnimi cilji z visoko učinkovitostjo.

                  17.

                  Svet v skladu s svojimi sklepi o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU iz junija 2019 pričakuje čimprejšnje sprejetje sklepa Sveta o splošnih pogojih, pod katerimi bi bile lahko tretje države izjemoma povabljene k sodelovanju pri posameznih projektih PESCO, v skladu s točko (g) člena 4(2) in členom 9 Sklepa (SZVP) 2017/2315, smernicami, navedenimi v uradnem obvestilu PESCO, in Sklepom Sveta (SZVP) 2018/909 (5) o določitvi skupnih pravil za upravljanje projektov PESCO.

            V.   Strateški pregled PESCO

                  18.

                  Decembra 2019 se je začel proces strateškega pregleda PESCO, ki ga izvajajo vključene države članice in s katerim se ocenjuje izvajanje večjih obveznosti PESCO, kot je določeno v Sklepu (SZVP) 2017/2315. Predlogi in priporočila, navedeni v delu V, temeljijo na različnih razpravah in prispevkih vključenih držav članic, vključno s priporočili iz letnega poročila.
                  Obveznosti

                  19.

                  Svet poudarja, da se je sedanji sklop večjih obveznosti izkazal za trdne smernice za zagotovitev doslednega izvajanja PESCO in se zato v tej fazi ne bi smel spreminjati. Vendar Svet tudi opozarja, da je treba okrepiti prizadevanja za izpolnitev teh večjih obveznosti.

                  20.

                  Svet poleg tega poudarja, da se morajo vključene države članice v okviru procesa strateškega pregleda PESCO v tem letu dogovoriti o ciljih in konkretnih rezultatih za naslednjo fazo PESCO (2021–2025), pri čemer je treba upoštevati tudi nova področja sodelovanja glede na spreminjajoče se varnostne razmere, zlasti, a ne omejeno na podnebne spremembe, preprečevanje hibridnih groženj, kibernetsko varnost, umetno inteligenco, vidike, povezane z vesoljem, energetsko varnost in pomorsko varnost, pa tudi o oprijemljivih rezultatih z vidika zmogljivosti in operativnega vidika. Prav tako bi bilo treba upoštevati opredeljene srednje- in dolgoročne posledice ter izzive, ki jih predstavlja odzivanje na zahtevne izredne razmere, kot so pandemije, ki bi jih bilo mogoče obravnavati v okviru PESCO. Pri reviziji in posodobitvi Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018 v zvezi z natančnejšimi cilji bi bilo treba upoštevati vse zgoraj našteto. Svet v okviru tega procesa poudarja, da je treba uporabiti strateški pregled PESCO za opredelitev tistih projektov, ki bodo začeli zagotavljati konkretne rezultate do leta 2025.

                  21.

                  Svet poudarja, da bi bilo treba dodatno preučiti možnosti za boljše spremljanje izpolnjevanja vseh večjih obveznosti, tudi na politični ravni in v okviru Političnega in varnostnega odbora (PVO), zlasti, kadar je napredek ocenil visoki predstavnik, Svet pa ga je označil za nezadostnega, in sicer glede operativnih obveznosti ter obveznosti, povezanih s pristopom evropskega sodelovanja. Spodbujajo se tudi nadaljnje razprave o kazalnikih napredka, ki bi lahko vključenim državam članicam pomagali pri načrtovanju izpolnjevanja večjih obveznosti in olajšali ocenjevanje napredka, kot je opisano v odstavku 2 Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018.

                  22.

                  Svet poudarja, da se lahko obravnavajo in dodatno preučijo možnosti za inovativne spodbude za pospeševanje izpolnjevanja operativnih obveznosti PESCO, s posebnim poudarkom na izboljšanju razpoložljivosti, zmogljivosti napotitve in interoperabilnosti sil za misije in operacije v okviru SVOP. Poudarja, da bi bilo pri tem treba upoštevati tudi tekoče delo in prispevati k prihodnjim prizadevanjem glede skupnega financiranja vojaških operacij in misij v okviru SVOP.

                  23.

                  Svet poudarja, da bi morale razprave o strateškem kompasu in njegova analiza ogroženosti na ravni EU, ki mora biti opravljena do konca leta 2020, voditi k jasnejši usmeritvi za pobude EU, kot je PESCO. Ta potrebni proces bi lahko poleg tega prispeval k razvoju skupne evropske varnostne in obrambne kulture, ki bi temeljila na naših skupnih vrednotah in ciljih ter upoštevala specifično naravo varnostnih in obrambnih politik držav članic.

                  24.

                  Svet priznava, da si je treba še naprej prizadevati, tudi v okviru strateškega pregleda PESCO, za zagotavljanje skladnosti in usklajevanja različnih obrambnih pobud EU (usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, PESCO in prihodnjega Evropskega obrambnega sklada), ki jih natančno politično spremljajo in usmerjajo države članice, tudi na ministrski ravni, hkrati pa priznava, da so te pobude različne in imajo različne pravne podlage.
                  Projekti

                  25.

                  Svet poudarja, da bi moral biti projektni cikel PESCO usklajen s ciklom usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, da bi se njegove ugotovitve in priporočila uporabili kot pokazatelj priložnosti za skupne projekte ter da bi se vključenim državam članicam zagotovil izboljšan okvir za predložitev ambicioznejših predlogov za projekte, tudi na operativnem področju. Poleg tega so rezultati procesa glavnega cilja posebnega pomena za misije in operacije v okviru SVOP, kar bi bilo treba upoštevati pri predlaganju novih projektov PESCO, da bi okrepili izpolnjevanje operativnih obveznosti. Na podlagi teh ugotovitev bi se moral opredeliti cikel predložitve projektov, pri čemer bi bilo treba upoštevati ravnovesje med upravnim bremenom ter rezultati in kakovostjo projektov PESCO.
                  Postopki

                  26.

                  Svet glede cikla nacionalnih izvedbenih načrtov poziva sekretariat PESCO, naj zagotovi podrobne možnosti o tem, kako izboljšati skladnost med cikli nacionalnih izvedbenih načrtov v okviru PESCO in usklajenim letnim pregledom na področju obrambe ter procesom glavnega cilja. Cilj tega bi moral biti tudi zmanjšanje upravnega bremena in izboljšanje kakovosti nacionalnih izvedbenih načrtov, ob hkratnem zagotavljanju primerne ravni podrobnosti. Svet poudarja, da je istočasno treba zagotoviti potreben politični zagon in vlogo Sveta, da na letni ravni zagotavlja strateško usmeritev in smernice za PESCO. Svet bi moral razmisliti tudi o možnosti prilagoditve rokov za vključene države članice za oddajo dokumentov PESCO, tudi v zvezi z oddajo nacionalnih izvedbenih načrtov in predlogov za projekte.

            VI.   Nadaljnji koraki

                  27.

                  Svet poziva:

                              —

                              sekretariat PESCO, naj v letu 2020 pripravi in organizira namenske delavnice z vključenimi državami članicami, da bi se nadalje izboljšali povezani procesi PESCO (med drugim prihodnji nacionalni izvedbeni načrti v okviru PESCO, cikli projektov in procesov ter skladnost med nacionalnimi izvedbenimi načrti in usklajenim letnim pregledom na področju obrambe ter procesom glavnega cilja) in opredelili ključni cilji politike v okviru PESCO za obdobje 2021–2025 pri pripravi prilagajanja zaporedja/natančnejših ciljev,

                              —

                              sekretariat PESCO, naj predstavi možnosti za izboljšanje nadaljnjih ukrepov in preuči možnost spodbud za izpolnitev nekaterih obveznosti, ki jih vključene države članice niso zadovoljivo izpolnile,

                              —

                              sekretariat PESCO, naj do konca leta 2020 predloži dokument za potrditev, da bi se dokončal strateški pregled PESCO, ter

                              —

                              vključene države članice, naj pregledajo svoje nacionalne izvedbene načrte, da bi jih po potrebi posodobile.

         V Bruslju, 15. junija 2020

               Za Svet

               Predsednica

            A. METELKO-ZGOMBIĆ

         (1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

         (2)  UL C 88, 8.3.2018, str. 1.

         (3)  UL C 374, 16.10.2018, str. 1.

         (4)  UL C 166, 15.5.2019, str. 1.

         (5)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/909 z dne 25. junija 2018 o določitvi skupnih pravil za upravljanje projektov PESCO (UL L 161, 26.6.2018, str. 37).


title: Priporočilo Sveta (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

text:
                  17.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 230/26

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2020/1052
         z dne 16. julija 2020
         o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(b) in (e) ter prvega in drugega stavka člena 292 Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta).

                     (2)

                     V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice 1. julija 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta.

                     (3)

                     Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Srbijo in Črno goro.

                     (4)

                     Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na svojih notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen po 16. juliju 2020 spet začeti usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom.

                     (5)

                     V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila.

                     (6)

                     To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (2). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja.

                     (7)

                     To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (3).

                     (8)

                     To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (5).

                     (9)

                     To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (7) –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
         Priporočilo Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve se spremeni:

                     (1)

                     Prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:

                                 „1.

                                 Države članice bi morale po 16. juliju 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I.“

                     (2)

                     Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:

                           „PRILOGA I
                           Tretje države, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah

                                       1.

                                       ALŽIRIJA

                                       2.

                                       AVSTRALIJA

                                       3.

                                       KANADA

                                       4.

                                       GRUZIJA

                                       5.

                                       JAPONSKA

                                       6.

                                       MAROKO

                                       7.

                                       NOVA ZELANDIJA

                                       8.

                                       RUANDA

                                       9.

                                       JUŽNA KOREJA

                                       10.

                                       TAJSKA

                                       11.

                                       TUNIZIJA

                                       12.

                                       URUGVAJ

                                       13.

                                       KITAJSKA (*1)

                        (*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti."

            V Bruslju, 16. julija 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  UL L 208 I, 1.7.2020, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

            (3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

            (4)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

            (5)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

            (6)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

            (7)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).