title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nizozemske za obdobje 2011–2015

text:
               19.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 212/13

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2011
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2011 in mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Nizozemske za obdobje 2011–2015
   2011/C 212/04
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

               (4)

               Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (5)

               Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (6)

               Nizozemska je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

               (7)

               Kljub prej dobrim rezultatom je zelo odprto nizozemsko gospodarstvo zaradi krize utrpelo velik upad: realni BDP se je leta 2009 zmanjšal za skoraj 4 %. Okrevanje se je začelo v drugi polovici leta 2009 s krepitvijo zunanjega povpraševanja in je dobilo zagon v prvi polovici leta 2010, kar se odraža kot dvig BDP za 1,8 %. Vpliv krize na trg dela je bil sorazmerno omejen. Pričakuje se, da se bo brezposelnost v naslednjih dveh letih postopoma zmanjšala s 4,5 % v letu 2010 na 4 % v letu 2012. Kriza je močno vplivala na nizozemske javne finance, javnofinančni primanjkljaj je namreč v letu 2009 dosegel 5,5 % BDP in v letu 2010 5,4 % BDP. Državni ukrepi za podporo finančnim institucijam in stabilizacijo finančnega trga so povzročili povečanje deleža javnega dolga za 15 odstotnih točk BDP, v letu 2009 je delež dolga namreč znašal 60,8 % BDP.

               (8)

               Na podlagi ocene dopolnjenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, verjeten. Ta program za stabilnost temelji na nekoliko previdnejših projekcijah rasti za leti 2011 in 2012 v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Program za stabilnost načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % v letu 2012 , kar bi bilo eno leto pred rokom, določenem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po podatkih v programu za stabilnost bo srednjeročni cilj, namreč strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, skoraj dosežen ob koncu obdobja programa za stabilnost, saj strukturni saldo, ki ga je izračunala Komisija, v letu 2015 znaša – 0,8 % BDP. Proračunska strategija je v celoti podprta z dovolj podrobno opredeljenimi ukrepi do leta 2015, vendar so z njihovo izvedbo povezana nekatera tveganja, zlasti ob upoštevanju sposobnosti izravnave prekoračitve proračuna za zdravstveno varstvo in spremljanja odhodkov lokalne ravni države. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2013, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Priporočilu z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet, znaša 0,75 % BDP. Za leta po roku za odpravo čezmernega primanjkljaja (2014 in 2015) se preračunani strukturni saldo izboljša za 0,25 % v letu 2014 in za 0,5 % v letu 2015, in tako nekoliko zaostaja za zahtevanim 0,5-odstotnim izboljšanjem strukturnega salda, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj.

               (9)

               Proračunska konsolidacija, ki so jo načrtovali in izvedli nizozemski organi, v veliki meri temelji na pretežno strukturnih zmanjšanjih odhodkov, ki v primerjavi z osnovnim scenarijem znašajo približno 3 % BDP ob koncu obdobja programa za stabilnost (2015). Posledična prilagoditev predvideva zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 3,8 % BDP v letu 2011 na 2,4 % BDP v letu 2012 in nadaljnja letna zmanjšanja za približno 0,5 % v obdobju 2013–2015. Nizozemska je trdno zavezana, da bo izpolnila te cilje. Varovanje področij politik, ki spodbujajo rasti kot izobraževanje, pred proračunskimi krčenji, bi preprečilo oviranje bodočega potenciala za gospodarsko rast in prispevalo k doseganju trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja.

               (10)

               Poleg kratkoročne konsolidacije je eden glavnih izzivov izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, na katere negativno vpliva veliko povečanje odhodkov, povezanih s staranjem. Dolgoročni strošek staranja je očitno nad povprečjem EU, zlasti za dolgotrajno oskrbo in pokojnine. Pričakovano povečanje odhodkov za dolgotrajno oskrbo je najvišje v Evropi, kot je razvidno iz poročila Komisije o staranju iz leta 2009. Glavni razlog za to je obstoj že zdaj obsežnega sistema formalne dolgotrajne oskrbe (na primer dolgoročno zavarovanje za osebno nego, bolniško nego, asistenco, zdravljenje in bolnišnično oskrbo), medtem ko ima neformalno varstvo na Nizozemskem bolj omejen pomen. Glede na zadnje ocene Komisije so tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ visoke. Poleg svojih konsolidacijskih načrtov je nizozemska vlada predložila Parlamentu ukrepe, ki bodo podpirali dolgoročno vzdržnost, vključno s podaljšanjem zakonsko določene upokojitvene starosti, ki je še v postopku sprejetja.

               (11)

               Za nizozemski trg dela je značilna relativno visoka stopnja aktivnosti, visoka produktivnost na uro dela in nizka brezposelnost. Vendar bo glavni izziv za trg dela povečanje uporabe neizkoriščenega delovnega potenciala, zlasti kompenzacija za pričakovano zmanjšanje deleža delovno sposobnega prebivalstva kot posledice staranja. Povprečno število delovnih ur na leto je najnižje v EU, kot potrjujejo zadnji razpoložljivi podatki. Nizko število delovnih ur je posledica velikega deleža oseb, ki delajo s krajšim delovnim časom, zlasti žensk, kar je odraz osebne izbire, vendar tudi obstoja finančnih odvračilnih dejavnikov, ki odvračajo bodisi vstop na trg dela bodisi podaljševanje delovnih ur. Eden od glavnih odvračilnih dejavnikov za to, da se oseba z drugim dohodkom v skupnem gospodinjstvu vključi v trg dela ali da dela več delovnih ur, je na Nizozemskem visoka mejna davčna stopnja na drugi dohodek v skupnem gospodinjstvu, ki lahko v nekaterih primerih znaša prek 80 %, kar je med drugim posledica splošnega davčnega odbitka in zmanjšanja nadomestil, ki so odvisna od višine dohodka, kot je na primer otroški dodatek.

               (12)

               Za vedno večjo in raznoliko skupino delno invalidnih, dolgotrajno brezposelnih oseb, ki se soočajo z vedno večjim tveganjem strukturne brezposelnosti, izvajanje aktivnih politik trga dela očitno ni obrodila sadov. Zlasti imajo težave osebe, ki niso državljani EU, kar še povečuje trdovratne razlike v zaposlenosti in brezposelnosti.

               (13)

               Nizozemski sistem za raziskave in inovacije je uspel ohraniti svojo inovativno sposobnost, vendar bi nizek delež zasebnega sektorja v naložbah za raziskave in razvoj lahko negativno vplival na prihodnjo gospodarsko rast in konkurenčnost nizozemskega gospodarstva. Vlada želi z davčnimi spodbudami, prostorom za podjetnike in odličnostjo pri raziskovanju, oblikovati privlačno okolje za tuja podjetja, ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Zaradi potrebe po proračunski konsolidaciji v letošnjem letu nekaterih subvencij za podjetja morda ne bo več, medtem ko bodo druge prilagojene in usmerjene na „vodilna gospodarska področja“ ter preusmerjene na bolj splošne davčne instrumente.

               (14)

               Na poslovno okolje negativno vpliva obseg zastojev v cestnem in železniškem prometu, ki je med najvišjimi v EU. V tem okviru relativno neučinkovita prometna infrastruktura vpliva na mobilnost delavcev in s tem na potencial rasti prek produktivnosti. Delavci imajo težave z velikimi razdaljami med krajem prebivanja in delovnim mestom, nezanesljivim potovalnim časom in visokimi stroški zaradi zastojev. Za slednje se pričakuje, da bodo do leta 2020 še narasli, če se ne bo spremenila politika na tem področju. Izboljšave učinkovite rabe infrastrukture, na primer prek ukrepov zaračunavanja cestnih pristojbin, bi prispevale k večji mobilnosti delavcev in produktivnosti ter s tem k potencialni rasti.

               (15)

               Nizozemska je 4. aprila 2011 v okviru pakta „euro plus“ napovedala številne zaveze. Med njimi so ukrepi za povečanje konkurenčnosti (uvedba nove poslovne politike, ki temelji na bolj splošnih zmanjšanjih obdavčitve in upravnih bremen) in zaposlovanje (vzpostavitev socialne varnosti, ki bolj aktivira delavce in zmanjšuje odvisnost od nadomestil za brezposelnost), za nadaljnje prispevanje k vzdržnosti javnih financ (vključitev Pakta za stabilnost in rast v nacionalno pravo) in za okrepitev finančne stabilnosti (več moči nadzornim institucijam). Te zaveze se nanašajo na vsa področja pakta. Predstavljajo nadaljevanje širšega programa reform, določenega v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar njihova časovna veljavnost in ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje, niso podrobneje določeni. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

               (16)

               Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta „euro plus“. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Meni, da bi popolnoma opredeljena nizozemska strategija proračunske konsolidacije morala biti izvedena, kot je določeno, hkrati pa bi bilo treba ohraniti odhodke na področjih, ki najbolj prispevajo k dolgoročni rasti. Nadaljnji koraki so potrebni za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področjih pokojnin in dolgotrajne oskrbe, da se poveča vključevanje na trg dela in integracija, in da se rešijo težave, ki nastajajo zaradi prometnih zastojev.

               (17)

               Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet proučil dopolnitev programa za stabilnost Nizozemske za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Nizozemske –

         PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2011–2012:

               1.

               Izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 v skladu s priporočili Sveta o popravku čezmernega primanjkljaja, kar bi povzročilo zmanjšanje visokega deleža javnega dolga. Po tem, bi morala nadaljevati proti dosegu srednjeročnega cilja v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast ob upoštevanju zgornjih mej javne porabe in konsolidacijskih zahtev, s čimer se zagotovi, da je konsolidacija vzdržna in usmerjena v rast, tako da varuje odhodke na področjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje.

               2.

               Sprejme ukrepe za dvig zakonsko določene upokojitvene starosti, tako da jo veže na pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te ukrepe z drugimi ukrepi za dvig dejanske starosti ob upokojitvi in za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pripravi naj tudi načrt za reformo dolgotrajne oskrbe glede na staranje prebivalstva.

               3.

               Spodbuja vključevanje na trg dela, tako da zmanjša davčne dejavnike, ki osebe z drugim dohodkom v okviru skupnega gospodinjstva odvračajo od dela, in določi ukrepe za podporo najbolj ranljivih skupin in jim pomaga pri ponovni vključitvi na trg dela.

               4.

               Spodbuja inovacije, zasebne naložbe v raziskave in razvoj ter tesnejše znanstveno-poslovne povezave z zagotavljanjem primernih spodbud v okviru nove podjetniške politike („Naar de top“).

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

      (3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/132

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2014
   2014/C 247/25
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Določili so ukrepe, ki jih morajo sprejeti države članice, zlasti pa izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2013 in dal mnenje Sveta o posodobljeni različici konvergenčnega programa Švedske za obdobje 2012–2016.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Švedsko, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem še naprej obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni spremljanja in ukrepi politike. Zlasti je treba biti še naprej pozoren na razvoj zadolženosti gospodinjstev v povezavi z neučinkovitostjo nepremičninskega trga. Čeprav velik presežek na tekočem računu ne predstavlja tveganj, ki bi bila primerljiva s tveganji, povezanimi z velikimi primanjkljaji, in je deloma povezan s potrebo po razdolževanju, bo Komisija razvoj tekočega računa na Švedskem spremljala v okviru evropskega semestra.

               (8)

               Švedska je 16. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014 in konvergenčni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je v skladu s švedskim fiskalnim okvirom v povprečju skozi celoten poslovni cikel zagotoviti javnofinančni presežek v višini 1 % BDP. Konvergenčni program potrjuje srednjeročni cilj iz prejšnjega konvergenčnega programa, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, to pa je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (preračunanega) strukturnega salda bo po predvidevanjih iz konvergenčnega programa srednjeročni cilj v zadevnem programskem obdobju presežen. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se javni dolg, ki je še vedno občutno nižji od referenčne vrednosti 60 % BDP, glede na projekcije zmanjšal z 41,5 % BDP v letu 2014 na 35 % v letu 2017. Zato je proračunska strategija iz konvergenčnega programa v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu, je verjeten. Kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ, se velik delež BDP porabi za dolgotrajno oskrbo, dolgoročno pa se pričakuje znatno povečanje porabe, da bi se v zadostni meri upoštevalo staranje prebivalstva, zaradi katerega se bo poraba na Švedskem v letu 2060 povečala na 6,4 % BDP. Švedska bi to vprašanje morala reševati tako, da bi poskrbela za zadostne primarne presežke in dodatno omejila naraščanje izdatkov zaradi staranja prebivalstva, s tem pa zagotovila dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je konvergenčni program Švedske v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast, tveganja za neizpolnitev proračunskih ciljev pa so omejena.

               (10)

               Velika zadolženost zasebnega sektorja, zlasti švedskih gospodinjstev, ostaja zaskrbljujoča. Poleg tega se je izpostavljenost finančnega sektorja do gospodinjstev v primerjavi z izpostavljenostjo do podjetniškega sektorja povečevala vzporedno z zadolženostjo sektorja gospodinjstev, ki trenutno znaša 83 % BDP ali približno 160 % razpoložljivega dohodka. Zadolženost spodbujata nenehna rast kreditov in počasno odplačevanje hipotekarnih kreditov. V primeru povečanja obrestne mere, znižanja cen nepremičnin in/ali neugodnega makroekonomskega razvoja bi bila visoka zadolženost gospodinjskega sektorja dejavnik tveganja. Takšni premiki bi vplivali na gospodinjstva in njihove vzorce potrošnje. Lahko bi imeli tudi neugodne sekundarne učinke na bančni sektor, ker bi se povečali število slabih posojil in stroški financiranja trga. Švedska ni napovedala niti sprejela nobenih ukrepov za odpravo zadolževanju naklonjenega sistema obdavčitve nepremičnin, čeprav bi bilo to mogoče izvesti v okviru preusmeritve obdavčitve, ne da bi se povečala celotna davčna obremenitev. Je pa Švedska sprejela nekaj ukrepov za spodbujanje preudarnega posojanja, in sicer je maja 2013 uvedla spodnjo mejo uteži tveganja za izpostavljenosti, izhajajoče iz hipotekarnih kreditov, v višini 15 %, napovedano pa je bilo tudi nadaljnje povečanje te spodnje meje. Vendar so prakse v zvezi z odplačevanjem hipotekarnih kreditov še naprej ohlapne – obdobja odplačevanja so zelo dolga, razmerja med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pa so nižje od 75 %; zaradi prostovoljnega značaja priporočila o individualnih načrtih za odplačevanje hipotekarnih kreditov iz oktobra 2013 niso bili sprejeti nobeni odločni ukrepi v zvezi s tem. Združenje švedskih bankirjev je svoje priporočilo podkrepilo marca 2014, ko je pozvalo, naj se razmerje med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pri odplačevanju hipotekarnih kreditov zmanjša na 70 %. Švedska je vprašanje o zadolževanju naklonjenem sistemu obdavčitve podjetij obravnavala tako, da je dodatno okrepila omejitve v zvezi z davčnimi olajšavami za obresti in od januarja 2013 dalje te omejitve razširila na vse vrste posojil znotraj skupin podjetij ter uvedla tako imenovane davčne olajšave za vlagatelje, ki bi lahko ublažile izkrivljanja v zadolževanju naklonjenem sistemu obdavčitve. Od začetka leta 2013 se je prav tako znižal davek od dohodkov pravnih oseb, in sicer s 26,3 % na 22 %.

               (11)

               Švedski trg nepremičnin, za katerega so bila v zadnjih dveh desetletjih značilna močna povišanja cen, še vedno predstavlja potencialen vir nestabilnosti. Kot posledica neučinkovitosti trga nepremičnin je ponudba stanovanj še vedno vprašljiva, zlasti zaradi zapletenih postopkov načrtovanja, omejene konkurence znotraj gradbenega sektorja in visoke stopnje nadzora nad najemninami. Skupaj s sistemom obdavčitve, ki spodbuja zadolževanje, ta neučinkovitost prispeva k previsokim cenam nepremičnin. Švedska je sprejela nekaj ukrepov na področju trga najemnih stanovanj, vendar se zdi, da ti ukrepi ne bodo zadostovali za reševanje temeljnega strukturnega problema, ki je povezan z visoko stopnjo togosti sistema najemnin. V pomladanski predlog zakona, ki ga je vlada predstavila 9. aprila 2014, niso bili vključeni nobeni ukrepi v zvezi s trgom najemnih stanovanj. Švedska je sprejela ukrepe za obravnavo neučinkovitosti v zvezi z razdelitvijo območij po namembnosti in načrtovanjem ter v zvezi z monopolom občin pri načrtovanju, in sicer je od občin zahtevala, naj potrebe po stanovanjih opredelijo z regionalnega vidika. Ti ukrepi pomenijo korak v pravo smer, vendar vsi še niso bili izvedeni, za občine, ki jih ne bodo izvajale, pa niso predvidene nobene kazni.

               (12)

               Kljub visoki ravni financiranja obstajajo dokazi, da so učni rezultati med obveznim šolanjem, kakor so bili izmerjeni z mednarodnimi preverjanji učencev, slabši kot na začetku tega tisočletja, tako da je Švedska danes pod povprečjem EU in OECD na vseh treh področjih preverjanja (branje, matematika in naravoslovni predmeti). Poleg tega se je korelacija med socialno-ekonomskim položajem in uspešnostjo okrepila, razlike med šolami pa so se povečale. Čeprav ukrepi, ki jih je predlagala vlada, pomenijo korak v pravo smer, se zdi, da bodo potrebne radikalnejše strukturne spremembe. V ta namen namerava Švedska opraviti pregled učinkovitosti šolskega sistema, da se ponovno vzpostavi visoka raven uspešnosti.

               (13)

               Položaj mladih in nizko kvalificiranih ljudi ter ljudi s priseljenskim poreklom je na trgu dela še vedno negotov. Brezposelnost mladih še vedno presega povprečje EU. Čeprav je vlada sprejela ukrepe za obravnavo teh vprašanj, se zdi, da bi te težave utegnile biti povezane s problemi na področju izobraževanja, saj izobraževalni sistem določenemu deležu mladih ne zagotavlja potrebnih kvalifikacij za uspešno vključitev na trg dela. Kar zadeva vključevanje na trg dela ter izobraževanje in usposabljanje, je Švedska sprejela ukrepe za olajšanje prehoda iz šolanja v zaposlitev (reforma vajeništva, ki zajema tudi „plačo za vajenca“) in za pomoč mladim pri pridobivanju delovnih izkušenj („zaposlitev za poklicno uvajanje“). Ta prehod je bil dejansko okrepljen z uvedbo zgodnjih ukrepov za tiste, ki to najbolj potrebujejo. Vendar pa sta pokritost in doseg, kar zadeva neregistrirane osebe, ki niso zaposlene in se ne izobražujejo ali usposabljajo, še vedno šibka. Švedska si prav tako prizadeva za hitrejše vključevanje ljudi s priseljenskim poreklom, vendar problemi ostajajo, zlasti kar zadeva ljudi s takšnim poreklom, ki so prišli iz držav zunaj Unije. Švedska trenutno izvaja oceno učinkovitosti – v smislu podpore ustvarjanju delovnih mest – veljavne znižane stopnje DDV za restavracije in gostinske storitve. Pričakuje se, da bo končna ocena pripravljena januarja 2016.

               (14)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo švedske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in konvergenčni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija ni upoštevala le pomen za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 spodaj.

               (15)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (16)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 2 in 3 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Švedska v obdobju 2014–2015 ukrepa tako, da:

               1.

               Si še naprej prizadeva za rasti prijazno fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki je zajeto s konvergenčnim programom, tudi ob upoštevanju izzivov, ki jih za dolgoročno vzdržnost javnih financ predstavlja staranje prebivalstva.

               2.

               Zmanjša rast kreditov sektorja gospodinjstev in zasebno zadolženost. V ta namen zmanjša učinke zadolževanju naklonjenega sistema obdavčitve dohodkov fizičnih oseb s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite in/ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine. Sprejme nadaljnje ukrepe za hitrejše odplačevanje hipotekarnih kreditov.

               3.

               Nadalje izboljša učinkovitost trga nepremičnin z nadaljnjimi reformami sistema določanja višine najemnin. Zlasti omogoči bolj tržno naravnano višino najemnin – z odmikom od sistema uporabne vrednosti in nadaljnjo liberalizacijo nekaterih segmentov trga najemnih stanovanj – ter večjo svobodo pri sklepanju pogodb med posameznimi najemniki in najemodajalci. Skrajša in poenostavi postopke načrtovanja in pritožbene postopke z zmanjšanjem in združevanjem upravnih zahtev, uskladitvijo gradbenih zahtev in standardov po vseh občinah ter povečanjem preglednosti pri postopkih parcelacije. Spodbuja občine pri tem, da dajo na razpolago svoja zemljišča za novogradnje.

               4.

               Sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje temeljnih znanj ter olajša prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela, vključno z razširjenim izvajanjem usposabljanja na delovnem mestu in vajeništva. Okrepi prizadevanja, da bi bili ukrepi na trgu dela in na področju izobraževanja učinkoviteje usmerjeni v nizko izobražene mlade ter posameznike s priseljenskim poreklom. Potencira zgodnje ukrepanje in ozaveščanje, namenjeno mladim, ki niso registrirani pri javnih službah.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  UL C 217, 30.7.2013, str. 86.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Komisije z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925) (Besedilo velja za EGP)

text:
               12.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/23

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 15. oktobra 2008
   o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5925)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2008/850/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) ter zlasti člena 19(1) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve morajo nacionalni regulativni organi prispevati k razvoju notranjega trga, tako da med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo razvoj dosledne regulativne prakse in dosledno uporabo direktiv, ki tvorijo regulativni okvir.

               (2)

               Da bi nacionalni regulativni organi zagotovili, da odločitve na nacionalni ravni ne bodo negativno vplivale na enotni trg ali zastavljene cilje regulativnega okvira, morajo Komisijo in druge nacionalne regulativne organe obvestiti o osnutkih ukrepov, določenih v členu 7(3) Direktive 2002/21/ES.

               (3)

               Poleg tega morajo nacionalni regulativni organi pridobiti pooblastilo Komisije za obveznosti iz drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav (2), kar je ločen postopek.

               (4)

               Komisija bo nacionalnim regulativnim organom na njihovo zahtevo omogočila, da se osnutki ukrepov obravnavajo pred njihovo uradno priglasitvijo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES in členom 8(3) Direktive 2002/19/ES. Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES nacionalnemu regulativnemu organu pojasni, da bi osnutek ukrepa po njenem mnenju pomenil oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti, zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu pravočasno omogoči, da izrazi svoje stališče o vprašanjih, ki jih je sprožila Komisija.

               (5)

               Direktiva 2002/21/ES določa nekatere zavezujoče roke za proučitev priglasitev po členu 7.

               (6)

               Da bi zagotovili učinkovito sodelovanje in posvetovalni mehanizem v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, ter pravno varnost so bila v Priporočilu Komisije 2003/561/ES z dne 23. julija 2003 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (3) vzpostavljena jasna pravila o glavnih postopkovnih vidikih priglasitev v skladu s členom 7. Zaradi nadaljnje poenostavitve in izboljšanja postopka priglasitve je treba priporočilo 2003/561/ES nadomestiti s tem priporočilom.

               (7)

               Da bi nacionalnim regulativnim organom zagotovili nadaljnje smernice glede vsebine osnutka ukrepov in povečali pravno varnost glede popolnosti priglasitve, je treba zagotoviti najosnovnejše informacije o tem, kaj mora osnutek ukrepa vsebovati, da je lahko primerno ovrednoten.

               (8)

               Upoštevati je treba potrebo po zagotovitvi učinkovite ocene na eni in čim večji poenostavitvi upravljanja na drugi strani. S tem v zvezi notifikacijski postopek ne sme po nepotrebnem upravno bremeniti nacionalnih regulativnih organov. Prav tako bi bilo koristno pojasniti ureditev postopkov v smislu drugega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES.

               (9)

               Da bi pripomogli k poenostavitvi proučitve priglašenega osnutka ukrepa in pospešili postopek, morajo nacionalni regulativni organi za priglasitev uporabljati standardne obrazce.

               (10)

               Da bi izboljšali učinkovitost notifikacijskega postopka, povečali pravno varnost nacionalnih regulativnih organov in akterjev na trgu ter zagotovili pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je zaželeno, da priglasitev nacionalnega regulativnega organa, ki velja za tržno analizo, vključuje tudi predlagana pravna sredstva nacionalnega regulativnega organa za odpravo ugotovljenih tržnih nepopolnosti. Kadar se osnutek ukrepa nanaša na trg, za katerega se ugotovi, da je konkurenčen in da zanj že obstajajo pravna sredstva, naj priglasitev vsebuje tudi predloge za preklic navedenih obveznosti.

               (11)

               Na splošno, da bi zmanjšali upravno obremenitev nacionalnih regulativnih organov in Komisije, je treba za nekatere vrste osnutkov ukrepov uporabiti kratek obrazec za priglasitev. Sicer pa je možno za priglasitev teh vrst uporabiti standardni priglasitveni postopek.

               (12)

               Če nacionalni regulativni organ namerava odpraviti regulativne obveznosti za trge, ki niso vključeni v Priporočilo Komisije 2007/879/ES z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (4), se priglasitev takšnega osnutka ukrepa v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES opravi na kratkem obrazcu za priglasitev.

               (13)

               Če nacionalni regulativni organ opravi pregled trga, za katerega se je pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da je učinkovito konkurenčen, in če ponovno ugotovi, da je ta trg učinkovito konkurenčen, se priglasitev opravi na kratkem obrazcu za priglasitev.

               (14)

               Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti določenih pravnih sredstev, s čimer upoštevajo spremembe v gospodarskih kazalnikih (npr. oprema, delo, inflacija, stroški kapitala, cene najema nepremičnin itd.) ali posodobijo napovedi oziroma predpostavke. Spremembe ali posodobitev podrobnosti, ki ne spreminjajo narave splošnega obsega ukrepov (npr. razširitev obveznosti poročanja, podrobnosti o zahtevanem zavarovalniškem kritju, zneski kazni ali dostavni roki) je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev. Po standardnem priglasitvenem postopku je treba sporočiti samo materialne spremembe narave ali obseg pravnih sredstev, ki imajo precejšen vpliv na trg (npr. raven cen, spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen, določitev razponov).

               (15)

               Če nacionalni regulativni organi v zvezi z določenimi trgi (zlasti trgi zaključevanja govornega klica) pridejo do istih ugotovitev kot pri prejšnjem pregledu in želijo za prihodnje operaterje (npr. nove ponudnike) s podobno bazo kupcev ali skupnim prometom v primerjavi z operaterji, vključenimi v prejšnji pregled, uvesti pravne obveznosti, ki se bistveno ne razlikujejo od že priglašenih osnutkov ukrepov, morajo za te osnutke ukrepov uporabiti kratki obrazec za priglasitev.

               (16)

               Komisija načeloma nacionalnemu regulativnemu organu ne bo predložila pripomb v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES na osnutek ukrepa, ki je bil priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev.

               (17)

               Z namenom, da bi povečali preglednost priglašenega osnutka ukrepa ter, da bi olajšali izmenjavo informacij o takšnih ukrepih med nacionalnimi regulativnimi organi, naj standardni in kratki priglasitveni obrazci vsebujejo povzetek glavnih elementov priglašenega osnutka ukrepa.

               (18)

               Evropska skupina regulativnih organov za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ustanovljena s Sklepom Komisije 2002/627/ES (5), je potrdila potrebo po teh ureditvah.

               (19)

               Za doseganje ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, zlasti potrebe po zagotovitvi doslednih regulativnih praks in dosledne uporabe te direktive, je bistvenega pomena popolna skladnost z notifikacijskim postopkom iz člena 7.

               (20)

               Odbor za komunikacije je podal svoje mnenje v skladu s členom 22(2) Direktive 2002/21/ES –

         PRIPOROČA:

               1.

               Izrazi, opredeljeni v Direktivi 2002/21/ES in posebnih direktivah, imajo v tem priporočilu isti pomen. Poleg tega pomeni:

                           (a)

                           „priporočilo o upoštevnih trgih“ je Priporočilo 2007/879/ES in katero koli nadaljnje priporočilo o upoštevnih trgih;

                           (b)

                           „priglasitev“ pomeni priglasitev osnutka ukrepa, ki jo za Komisijo opravi nacionalni regulativni organ v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES ali zahteve v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, skupaj s standardnim obrazcem za priglasitev ali kratkim obrazcem za priglasitev, določenima v tem priporočilu (Priloga I in Priloga II).

               2.

               Priglasitve je treba opraviti po elektronski pošti z zahtevo za potrdilo o prejemu.
               Za dokumente, poslane po elektronski pošti, se bo štelo, da jih je naslovnik prejel na dan, na katerega so bili poslani.
               Priglasitve bodo registrirane v vrstnem redu, v katerem so bile prejete.

               3.

               Priglasitve bodo začele veljati na dan, na katerega jih bo Komisija registrirala („datum registracije“). Datum registracije bo datum, na katerega bo Komisija prejela popolno priglasitev.
               Vsi nacionalni regulativni organi bodo o datumu registracije priglasitve, zadevi priglasitve in prejeti dokazni dokumentaciji obveščeni na spletni strani Komisije in z elektronskimi sredstvi.

               4.

               Priglasitve morajo biti napisane v enem od uradnih jezikov Skupnosti. Standardni obrazec za priglasitev (Priloga I) ali kratki obrazec za priglasitev (Priloga II) sta lahko izpolnjena v uradnem jeziku, ki ni jezik osnutka ukrepa, da se olajša posvetovanje z vsemi drugimi nacionalnimi regulativnimi organi.
               Pripombe ali odločitve, ki jih bo Komisija sprejela v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, bodo napisane v jeziku priglašenega osnutka ukrepa in po potrebi prevedene v jezik, ki se uporablja na standardnem obrazcu za priglasitev.

               5.

               Osnutkom ukrepov, ki jih priglasijo nacionalni regulativni organi, je treba priložiti dokumentacijo, ki jo Komisija potrebuje za izpolnitev svojih nalog. Za osnutke ukrepov, ki spadajo pod točko 6 spodaj in so sporočeni na kratkem obrazcu za priglasitev, Komisija za izpolnitev svojih nalog načeloma ne potrebuje dodatne dokumentacije.
               Osnutki ukrepov morajo biti ustrezno utemeljeni.

               6.

               Komisiji morajo biti na voljo naslednji osnutki ukrepov na kratkem obrazcu za priglasitev iz Priloge II:

                           (a)

                           osnutki ukrepov za trge, ki so bili črtani oziroma predhodno niso bili navedeni v Priporočilu o upoštevnih trgih, če nacionalni regulativni organ ugotovi, da je trg konkurenčen, ali če nacionalni regulativni organ meni, da tri kumulativna merila iz točke 2 Priporočila o upoštevnih trgih za določitev trgov, ki so predmet predhodnega urejanja, niso več izpolnjena;

                           (b)

                           osnutki ukrepov za trge, ki so bili sicer vključeni v veljavno Priporočilo o upoštevnih trgih, vendar se je zanje pri prejšnjem pregledu ugotovilo, da so konkurenčni in so taki tudi ostali;

                           (c)

                           osnutki ukrepov, ki spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno uvedenih regulativnih ukrepov in nimajo znatnega vpliva na trg (npr. letne posodobitve stroškov in ocen računovodskih modelov, roki za poročanje, dostavni roki), in

                           (d)

                           osnutki ukrepov za upoštevni trg, ki je že bil analiziran in priglašen v povezavi z drugimi podjetji, kjer nacionalni regulativni organ za druga podjetja določa podobne pravne obveznosti, ne da bi materialno spreminjal načela, uporabljena v prejšnji priglasitvi.

               7.

               Komisija bo, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, spremljala praktične posledice postopka kratke priglasitve z namenom, da bo po potrebi opravila vse nadaljnje prilagoditve ali dodala druge vrste osnutkov ukrepov, ki jih je treba sporočiti na kratkem obrazcu za priglasitev.

               8.

               Komisiji je treba na standardnem obrazcu za priglasitev iz Priloge I omogočiti dostop do osnutkov ukrepov, ki ne spadajo pod točko 6. Priglašeni osnutki ukrepov morajo, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje:

                           (a)

                           upoštevni trg proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe;

                           (b)

                           upoštevni geografski trg z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe;

                           (c)

                           glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu;

                           (d)

                           rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence in razloge za to. V ta namen morajo osnutki ukrepov vsebovati analizo tržnih deležev različnih podjetij in sklicevanje na druga ustrezna merila kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje;

                           (e)

                           po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo;

                           (f)

                           rezultate predhodne javne razprave, ki jo je opravil nacionalni regulativni organ;

                           (g)

                           mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja;

                           (h)

                           dokaz, da so bili v času priglasitve Komisiji sprejeti ustrezni ukrepi za priglasitev osnutkov ukrepov nacionalnim regulativnim organom v vseh drugih državah članicah;

                           (i)

                           v primeru osnutkov ukrepov, ki spadajo v področje uporabe členov 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES ali člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali v primerih, kjer se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti.

               9.

               Nacionalni regulativni organi morajo v primeru, ko zaradi analize trga osnutek ukrepa opredeljuje upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz priporočila o upoštevnih trgih, zadovoljivo utemeljiti merila, ki se uporabljajo za tako opredelitev trga.

               10.

               Priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti, ki se razlikujejo od obveznosti naštetih v členih 9 do 13 Direktive.

               11.

               Priglasitve, ki spadajo v področje uporabe člena 8(5) Direktive 2002/19/ES, morajo vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so nameravani osnutki ukrepov potrebni za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti.

               12.

               Priglasitve, opravljene po standardnem priglasitvenem postopku, ki vključujejo ustrezne informacije v smislu člena 8, bodo veljale za popolne. Če bodo informacije in dokumenti v priglasitvi v določenem pogledu nepopolni, bo Komisija v petih delovnih dneh o tem obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in opredelila, v kolikšni meri šteje priglasitev za nepopolno. Priglasitev ne bo registrirana, dokler zadevni nacionalni regulativni organ ne bo zagotovil zahtevanih informacij. V takih primerih bo za namene člena 7 Direktive 2002/21/ES priglasitev začela veljati na dan, na katerega bo Komisija prejela popolne informacije.

               13.

               Ne glede na točko 8 lahko Komisija po registraciji priglasitve v skladu s členom 5(2) Direktive 2002/21/ES od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva dodatne informacije ali pojasnila. Nacionalni regulativni organi si morajo prizadevati zagotoviti zahtevane informacije v treh delovnih dneh, če so te enostavno dostopne.

               14.

               Komisija bo preverila, ali osnutek ukrepa, priglašen na kratkem obrazcu za priglasitev, spada med kategorije iz točke 6. Če Komisija meni, da temu ni tako, bo v petih delovnih dneh obvestila zadevni nacionalni regulativni organ in od njega zahtevala, da predloži osnutek ukrepa po standardnem priglasitvenem postopku.

               15.

               Če Komisija predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, o tem obvesti zadevni nacionalni regulativni organ z elektronskimi sredstvi in pripombe objavi na svoji spletni strani.

               16.

               Če nacionalni regulativni organ predloži pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, te pripombe sporoči Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi.

               17.

               Če Komisija v skladu s členom 7(4) Direktive 2002/21/ES meni, da bi osnutek ukrepa pomenil oviro za enotni trg ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena Direktive 2002/21/ES ali če umakne svoje ugovore ali sprejme odločitev, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva, da umakne osnutek ukrepa, bo zadevni nacionalni regulativni organ obvestila prek elektronskih sredstev in na svoji spletni strani objavila obvestilo.

               18.

               V zvezi s priglasitvami, opravljenimi v skladu z drugim pododstavkom člena 8(3) Direktive 2002/19/ES, Komisija v skladu s členom 14(2) te direktive navadno najpozneje v treh mesecih sprejme odločitev o tem, ali bo nacionalnemu regulativnemu organu odobrila, da sprejme predlagani osnutek ukrepa, ali mu bo to preprečila. Komisija se lahko odloči, da zaradi morebitnih težav to obdobje podaljša za dodatna dva meseca.

               19.

               Nacionalni regulativni organ se lahko kadar koli odloči za umik priglašenega osnutka ukrepa. V takem primeru se priglašeni ukrep izbriše iz registra, Komisija pa v ta namen na svoji spletni strani objavi obvestilo.

               20.

               Če nacionalni regulativni organ, ki je prejel pripombe Komisije ali drugega nacionalnega regulativnega organa v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES, sprejme osnutek ukrepa, zagotovi Komisiji in drugim nacionalnim regulativnim organom informacije o tem, kako dosledno je upošteval pripombe.

               21.

               Komisija bo neuradno obravnavala osnutek ukrepa pred njegovo priglasitvijo, če to zahteva nacionalni regulativni organ.

               22.

               V skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (7) se roki iz Direktive 2002/21/ES ali tega priporočila izračunajo na naslednji način:

                           (a)

                           kadar se rok, izražen v dnevnih, tednih ali mesecih, računa od trenutka nastanka dogodka, se dan, na katerega se ta dogodek zgodi, ne šteje v zadevni rok;

                           (b)

                           rok, izražen v tednih ali mesecih, se konča, ko se izteče dan v zadnjem tednu ali mesecu, ki je enak dnevu v tednu ali datumu kot dan nastanka dogodka, od katerega se računa rok. Če v roku, izraženem v mesecih, v zadnjem mesecu ni dneva, na katerega naj bi se rok iztekel, se rok konča, ko se izteče zadnji dan tega meseca;

                           (c)

                           časovna obdobja vključujejo uradne praznike, sobote in nedelje;

                           (d)

                           delovni dnevi pomenijo vse dneve, razen uradnih oziroma dela prostih dni, sobot in nedelj.

                     Če se rok konča na soboto, nedeljo ali uradni praznik, se podaljša do konca prvega naslednjega delovnega dne. Seznam uradnih praznikov, ki ga določi Komisija, se objavi v Uradnem listu Evropske unije pred začetkom vsakega leta.

               23.

               Komisija bo, skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi, ocenila potrebo po pregledu priporočila, ustrezno po datumu, ki bo določen s pregledom regulativnega okvirja za prenos držav članic v nacionalno zakonodajo.

               24.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 15. oktobra 2008

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

      (2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

      (3)  UL L 190, 30.7.2003, str. 13.

      (4)  UL L 344, 28.12.2007, str. 65.

      (5)  UL L 200, 30.7.2002, str. 38.

      (6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

      (7)  UL L 124, 8.6.1971, str. 1.

      PRILOGA I
      Standardni obrazec za priglasitev osnutkov ukrepov na podlagi člena 7 Direktive 2002/21/ES
      („Standardni obrazec za priglasitev“)
      UVOD
      Standardni obrazec za priglasitev vsebuje povzetek informacij, ki jih morajo nacionalni regulativni organi zagotoviti Komisiji ob priglasitvi osnutkov ukrepov po standardnem postopku priglasitve v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES.
      Komisija se namerava posvetovati z nacionalnimi regulativnimi organi o vprašanjih, povezanih z izvajanjem člena 7, zlasti na sestankih pred priglasitvijo. Zato so nacionalni regulativni organi pozvani, da se s Komisijo posvetujejo pri vprašanjih v zvezi s standardnim obrazcem in zlasti o vrsti informacij, ki jih morajo priskrbeti ter možnosti odstopanja od obveznosti, da zagotovijo določene informacije o analizi trga, opravljeni v skladu s členoma 15 in 16 Direktive 2002/21/ES.
      TOČNE IN POPOLNE INFORMACIJE
      Vse informacije, ki jih predložijo nacionalni regulativni organi, morajo biti točne in popolne ter povzete na spodaj predpisanem standardnem obrazcu za priglasitev. Namen obrazca ni nadomestitev priglašenega osnutka ukrepa, temveč mora Komisiji in nacionalnim regulativnim organom drugih držav članic omogočiti, da preverijo, ali priglašeni osnutek ukrepa glede na informacije s standardnega obrazca za priglasitev dejansko vsebuje vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za izpolnitev svojih nalog v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES v obdobju, določenem v navedeni direktivi.
      Zahtevane informacije je treba navesti v oddelkih in odstavkih standardnega obrazca za priglasitev, pri tem pa se je treba sklicevati na mesta v besedilu osnutka ukrepa, ki vsebujejo te informacije.
      JEZIK
      Standardni obrazec za priglasitev je treba izpolniti v enem od uradnih jezikov Evropske skupnosti in je lahko različen od jezika, ki se uporablja v priglašenem osnutku ukrepa. Mnenje ali odločitve, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES, bodo napisani v jeziku priglašenega osnutka ukrepa in prevedeni v jezik, ki se uporablja na standardnem obrazcu za priglasitev.
      Oddelek 1
      Opredelitev trga
      Po potrebi navedite:

                  1.1

                  Upoštevni trg proizvodov ali storitev. Ali je ta trg omenjen v priporočilu o upoštevnih trgih?

                  1.2

                  Upoštevni geografski trg.

                  1.3

                  Kratek povzetek mnenja nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja.

                  1.4

                  Kratek pregled rezultatov dosedanje javne razprave o predlagani opredelitvi trga (npr. koliko pripomb je bilo prejetih, kateri vprašani so se strinjali s predlagano opredelitvijo trga, kateri so ji nasprotovali).

                  1.5

                  Kjer se upoštevni trg razlikuje od trgov, navedenih v priporočilu o upoštevnih trgih, povzetek glavnih razlogov, ki upravičujejo predlagano opredelitev trga, s sklicevanjem na oddelek 2 smernic Komisije o opredelitvi upoštevnega trga in oceni pomembne tržne moči v okviru regulativnega okvira Skupnosti za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) ter tri glavna merila, navedena v uvodnih izjavah 5 do 13 priporočila o upoštevnih trgih in oddelku 2.2 spremnega pojasnila (2).

            Oddelek 2
      Določitev podjetij s pomembno tržno močjo
      Po potrebi navedite:

                  2.1

                  Imena podjetij, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.
                  Po potrebi imena podjetij, za katere velja, da nimajo več pomembne tržne moči.

                  2.2

                  Merila, ki se uporabljajo za določitev podjetja kot podjetja, ki ima samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč.

                  2.3

                  Imena glavnih podjetij (konkurentov) dejavnih na upoštevnem trgu.

                  2.4

                  Tržne deleže zgoraj navedenih podjetij in podlago za izračun tržnega deleža (npr. promet, število naročnikov).
                  Na kratko povzemite:

                  2.5

                  Mnenje nacionalnega organa za konkurenco, če to obstaja.

                  2.6

                  Rezultate dosedanje javne razprave o predlaganih določitvah podjetja s pomembno tržno močjo (npr. skupno število prejetih pripomb, število zagovornikov/nasprotnikov).

            Oddelek 3
      Regulativne obveznosti
      Po potrebi navedite:

                  3.1

                  Pravno podlago za obveznosti, ki bodo naložene, ohranjene, spremenjene ali preklicane (členi 9 do 13 Direktive 2002/19/ES).

                  3.2

                  Razloge, zaradi katerih naložitev, ohranitev ali sprememba obveznosti podjetja velja za sorazmerno in upravičeno glede na cilje iz člena 8 Direktive 2002/21/ES. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

                  3.3

                  Če so predlagana pravna sredstva drugačna od pravnih sredstev iz člena 9 do 13 Direktive 2002/19/ES, navedite „izjemne okoliščine“ v smislu člena 8(3) te direktive, ki upravičujejo uvedbo takih pravnih sredstev. V nasprotnem primeru navedite odstavke, oddelke ali strani osnutka ukrepa, ki vsebujejo tovrstne informacije.

            Oddelek 4
      Skladnost z mednarodnimi obveznostmi
      V zvezi s tretjo alineo prvega pododstavka člena 8(3) Direktive 2002/19/ES po potrebi navedite:

                  4.1

                  Ali namerava predlagani osnutek ukrepa naložiti, spremeniti ali preklicati obveznosti akterjev na trgu v skladu s členom 8(5) Direktive 2002/19/ES.

                  4.2

                  Imena zadevnih podjetij.

                  4.3

                  Katere so mednarodne obveznosti, ki so jih Skupnost in države članice sprejele in ki jih morajo upoštevati.

         (1)  UL C 165, 11.7.2002, str. 6.

         (2)  Spremno pojasnilo Priporočila Komisije 2007/789/ES o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, C(2007) 5406, objavljeno na http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

      PRILOGA II
      Kratek obrazec za priglasitve o osnutkih ukrepov na podlagi člena 7 Direktive 2002/21/ES
      („Kratek obrazec za priglasitev“)
      UVOD
      Kratek obrazec za priglasitev vsebuje povzetek informacij, ki jih morajo nacionalni regulativni organi zagotoviti Komisiji ob priglasitvi osnutkov ukrepov po kratkem postopku priglasitve v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES.
      H kratkemu obrazcu za priglasitev ni treba priložiti kopije osnutka regulativnega ukrepa ali drugih dokumentov, se pa navedejo internetni viri, na katerih je osnutek ukrepa na kratkem obrazcu za priglasitev dostopen.


title: Priporočilo Komisije z dne 9. januarja 2004 o usklajenem programu spremljanja Skupnosti za leto 2004 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora (notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 5400)Besedilo velja za EGP

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004H0074

Uradni list L 016 , 23/01/2004 str. 0060 - 0064

		Priporočilo Komisijez dne 9. januarja 2004o usklajenem programu spremljanja Skupnosti za leto 2004 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora(notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 5400)(Besedilo velja za EGP)(2004/74/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/113/ES [2], in zlasti člena 7(2)(b) Direktive,ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/113/ES, in zlasti člena 4 Direktive,ob upoštevanju naslednjega:(1) Komisija bi morala postopoma vzpostavila sistem, ki bo omogočal oceno izpostavljenosti dejanskim pesticidom pri zaužitju hrane. Da bi omogočili realistične ocene, bi morali biti na razpolago podatki o spremljanju ostankov pesticidov v številnih živilskih proizvodih, ki predstavljajo glavne sestavine evropske prehrane. Splošno priznano je, da približno 20 do 30 živilskih proizvodov predstavlja glavne sestavine evropske prehrane. Z vidika virov, ki so na voljo na nacionalni ravni za spremljanje ostankov pesticidov, lahko države članice v okviru usklajenega programa spremljanja analizirajo vzorce samo osmih proizvodov vsako leto. Pri uporabi pesticidov se kažejo spremembe v časovnem obdobju treh let. Zato bi bilo treba praviloma vsak pesticid spremljati v 20 do 30 živilskih proizvodih v seriji triletnih ciklov.(2) V letu 2004 bi bilo treba spremljati ostanke vseh pesticidov, ki jih zajema to priporočilo, ker bo to omogočilo uporabo teh podatkov za oceno njihove dejanske izpostavljenosti z zaužitjem hrane.Potreben je sistematičen pristop do številnih vzorcev, ki jih je treba vzeti pri vsakem usklajenem programu spremljanja. Takšen pristop je določila Komisija pri Codex Alimentarius [4]. Na podlagi binarne verjetnostne porazdelitve se lahko izračuna, da pregled 613 vzorcev daje več kakor 99 % verjetnost, da se zazna en vzorec, ki vsebuje ostanke pesticida nad mejo določitve (LOD), če manj od 1 % proizvodov rastlinskega izvora vsebuje ostanke nad LOD. Zbiranje teh vzorcev bi bilo treba porazdeliti med državami članicami na podlagi števila prebivalstva in porabnikov, z najmanj 12 vzorci na proizvod na leto.(3) Komisija je objavila novo smernico glede postopkov nadzora kakovosti za analize ostankov pesticidov [5]. Dogovorjeno je, da bi analitski laboratoriji držav članic morali izvajati te smernice, kolikor je le mogoče, in v luči izkušenj, pridobljenih pri programih spremljanja, bi jih bilo treba stalno revidirati.(4) Člen 4(2)(a) Direktive 90/642/EGS in člen 7(2)(a) Direktive 86/362/EGS zahtevata, da države članice določijo merila za sestavljanje svojih nacionalnih inšpekcijskih programov. Takšne informacije morajo vključevati: (i) merila, uporabljena pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba vzeti, in analiz, ki jih je treba narediti, uporabljene načine poročanja in merila, po katerih so bili določeni načini poročanja; (ii) podrobne podatke o akreditaciji laboratorijev, ki izvajajo analize, v skladu z Direktivo Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil [6]; in (iii) število in vrsto kršitev ter ukrep, ki je bil sprejet.(5) Podatki o rezultatih programov spremljanja so zlasti primerni za obdelavo, shranjevanje in prenos z elektronskimi/informacijskimi metodami. Izdelani so bili obrazci za zagotovitev podatkov Komisiji z elektronsko pošto iz držav članic. Zato bi morale biti države članice sposobne pošiljati svoja poročila Komisiji v standardnem obrazcu. Nadaljnji razvoj takšnega standardnega obrazca najučinkoviteje poteka po smernicah, ki jih je izdelala Komisija.(6) Ukrepi, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –PRIPOROČA:1. Države članice so pozvane, da jemljejo in analizirajo vzorce za kombinacije proizvod/ostanek pesticida, določene v Prilogi I na podlagi števila vzorcev za vsak proizvod, ki jim je dodeljen v Prilogi II, ki izraža ustreznemu deležu države, Skupnosti in tretje države na trgu države članice.Po možnosti bi bilo treba za pesticide, ki predstavljajo akutno tveganje, npr. OP-estri, endosulfan in N-metilkarbamati, na izbranih vzorcih proizvodov: jabolk, paradižnika, solate, pora in glavnatega zelja, opraviti posamezno analizo posameznih delov na drugem laboratorijskem vzorcu, če so takšni pesticidi znani in zlasti če je to proizvod enega samega proizvajalca. Število enot bi moralo biti v skladu z Direktivo Komisije 2002/63/ES [7].Vzeti je treba dva vzorca. Če prvi laboratorijski vzorec vsebuje zaznaven ostanek ciljnega pesticida, je treba enote drugega vzorca analizirati posamezno.2. Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2005 poročajo o rezultatih analiz vzorcev, testiranih za kombinacije proizvod/ostanek pesticida, določene v Prilogi I, z navedbo:(a) uporabljenih analiznih metod in doseženih načinov poročanja, v skladu s postopki nadzora kakovosti, določenimi v postopkih nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov;(b) števila in vrste kršitve ter sprejetih ukrepov.Poročilo mora biti izdelano na obrazcu, vključno z elektronskim obrazcem, ki ustreza smernici [8], državam članicam, z upoštevanjem izvajanja priporočil Komisije v zvezi z usklajenimi programi spremljanja Skupnosti.3. Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2005 Komisiji in vsem drugim državam članicam pošljejo vse podatke, kakor zahtevata to člen 7(3) Direktive 86/362/EGS in člen 4(3) Direktive 90/642/EGS glede programa spremljanja za leto 2004, zato da se zagotovi, vsaj z naključnim vzorčenjem, skladnost z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov, vključno z:(a) rezultati njihovih nacionalnih programov glede ostankov pesticidov;(b) podatki o njihovih laboratorijskih postopkih nadzora kakovosti in zlasti podatki o vidikih smernic glede postopkov nadzora kakovosti za analize ostankov pesticidov, ki jih niso mogle uporabiti ali so imele težave pri njihovi uporabi;(c) podatki o akreditaciji v skladu s členom 3 Direktive 93/99/EGS (vključno z vrsto akreditacije, akreditacijskim organom in izvodom potrdila o akreditaciji) laboratorija, ki izvaja analize;(d) podatki o preizkusih strokovnosti in testih primerljivosti, ki se jih je laboratorij udeležil.4. Države članice so pozvane, da najpozneje do 30. septembra 2004 Komisiji pošljejo svoje nacionalne programe spremljanja najvišjih mejnih vrednosti ostankov pesticidov, določene z direktivama 90/642/EGS in 86/362/EGS za leto 2005, vključno s podatki o:(a) merilih, uporabljenih pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba vzeti, in analiz, ki jih je treba narediti;(b) uporabljenih načinih poročanja in merilih, po katerih so bili določeni načini poročanja; in(c) v skladu z Direktivo 93/99/EGS podrobne podatke o akreditaciji laboratorijev, ki izvajajo analize.V Bruslju, 9. januarja 2004Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 221, 7.8.1986, str. 37.[2] UL L 324, 11.12.2003, str. 24.[3] UL L 350, 14.12.1990, str. 71.[4] Codex Alimentarius, ostanki pesticidov v živilih, Rim 1994, ISBN 92-5-203271-1; zv. 2, str. 372.[5] Dokument SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.[6] UL L 290, 24.11.1993, str. 14.[7] UL L 187, 16.7.2002, str. 30.[8] Vsako leto v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali predloženo in vzeto v vednost.--------------------------------------------------PRILOGA IKombinacije pesticid/proizvod, ki jih je treba spremljatiOstanek pesticida, ki ga je treba analizirati | Leto |2004 | 2006 | 2006 |Acefat | | | |Aldikarb | | | |Azinfos-metil | | | |Azoksistrobin | | | |Benomil skupina | | | |Brompropilat | | | |Kaptan | | | |Klorotalonil | | | |Klorpirifos | | | |Klorpirifos-metil | | | |Cipermetrin | | | |Ciprodinil | | | |Deltametrin | | | |Diazinon | | | |Diklofluanid | | | |Dikofol | | | |Dimetoat | | | |Difenilamin | | | |Endosulfan | | | |Fenheksamid | | | |Folpet | | | |Imazalil | | | |Iprodion | | | |Kresoksim-metil | | | |Lambda-cihalotrin | | | |Malation | | | |Maneb skupina | | | |Mekarbam | | | |Metamidofos | | | |Metalaksil | | | |Metidation | | | |Metiokarb | | | |Metomil | | | |Miklobutanil | | | |Ometoat | | | |Oksidemeton-metil | | | |Paration | | | |Permetrin | | | |Forat | | | |Pirimifos-metil | | | |Procimidon | | | |Propizamid | | | |Spiroksamin | | | |Tiabendazol | | | |Tolilfluanid | | | |Triazofos | | | |Vinklozolin | | | |--------------------------------------------------PRILOGA IIŠtevilo vzorcev vsakega proizvoda, ki jih mora vzeti vsaka država članicaOznaka države | Vzorci |A | 12 |B | 12 |CY | 12 |CZ | 12 |D | 93 |DK | 12 |E | 45 |EE | 12 |EL | 12 |F | 66 |FIN | 12 |HU | 12 |I | 65 |IRL | 12 |L | 12 |LT | 12 |LV | 12 |MT | 12 |NL | 17 |P | 12 |PL | 45 |S | 12 |SI | 12 |SK | 12 |UK | 66 |Skupno število vzorcev: 613 |--------------------------------------------------


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/40

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/12
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2011 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Dne 29. februarja 2012 sta Evropski parlament in Madžarska izmenjala mnenja v skladu s členom 2-ab(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (9)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

               (10)

               Madžarska je 23. aprila 2012 predložila konvergenčni program, ki zajema obdobje 2012–2015, in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Komisija je v poglobljenem pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 preučila tudi, ali so Madžarsko prizadela makroekonomska neravnotežja. Komisija je v poglobljenem pregledu ugotovila, da ima Madžarska težave z zunanjim in notranjim neravnotežjem, ki pa nista čezmerni.

               (11)

               Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, nekoliko optimističen. Napovedi madžarskih organov o rasti za leti 2012 in 2013 so za približno pol odstotne točke višje od napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 zaradi bolj optimističnih uradnih predpostavk glede domačega povpraševanja, zlasti za leto 2013. Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je zagotoviti vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2012, ki ga je določil Svet, v skladu s priporočilom Sveta po postopku čezmernega primanjkljaja z dne 13. marca 2012. Uradni ciljni primanjkljaj in načrtovana fiskalna konsolidacija sta v skladu z navedenim priporočilom. V konvergenčnem programu je potrjen prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini 1,5 % BDP, ki naj bi se dosegel do leta 2013. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (ponovno izračunan) strukturni proračunski saldo (5) napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2013 ni videti zadosten glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2012, ki upošteva tveganja glede izvajanja, povezana z izbranimi varčevalnimi ukrepi ter manj optimističnim makroekonomskim scenarijem.
               Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v letu 2013, vendar ne v letih 2014 in 2015. V skladu z načrti vlade se bo javni dolg v obdobju programa stalno zmanjševal in v letu 2015 dosegel raven, nižjo od 73 % BDP, vendar bo ostal nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. V zvezi s ciljem zmanjšanja dolga bo Madžarska v letih 2013–2014 v prehodnem obdobju, konvergenčni program pa bi zagotovil zadosten napredek pri doseganju referenčne vrednosti. V skladu s konvergenčnim programom bo referenčna vrednost glede zmanjšanja dolga dosežena konec prehodnega obdobja leta 2015, to pa bi tako moralo prispevati k zmanjšanju akumulirane zunanje in notranje zadolženosti.

               (12)

               Sprejeti so bili novi predpisi za uvedbo ustavnega okvira fiskalnega upravljanja, vendar nekatere od njegovih funkcij ostajajo šibke. Srednjeročno proračunsko načrtovanje je samo okvirno, sredstva fiskalnega sveta niso sorazmerna z njegovo novo pridobljeno močno pravico veta, razpoložljivost informacij o proračunu pa ostaja nezadostna. Krepitev srednjeročne dimenzije proračunskega načrtovanja in razširitev analitskih pristojnosti fiskalnega sveta bi pomagali zagotoviti, da bo novi ustavni okvir fiskalnega upravljanja lahko izpolnjeval svojo vlogo.

               (13)

               Odzivi politik za obravnavanje vpliva davčne reforme na osebe z nizkimi dohodki (povišanje minimalne plače, shema subvencioniranja plač) niso prispevali k povečanju zaposlenosti, medtem ko so ukrepi za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela majhen korak v pravo smer. Če bi se zagotovilo, da bi obdavčitev dela bila bolj zaposlovanju prijazna, in če bi se še bolj okrepili ukrepi za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, še posebej z razširitvijo storitev za varstvo otrok in predšolsko vzgojo, bi to pripomoglo k povečanju stopnje zaposlenosti.

               (14)

               Javna služba za zaposlovanje je bila reorganizirana, kar je privedlo do splošnega zmanjšanja števila zaposlenih in kaže na nasprotno usmeritev, kot je bila priporočena v letu 2011. Na področju aktivnih politik na trgu dela se nekateri ukrepi, katerih cilj je zagotoviti prilagojene storitve za prikrajšane skupine, na primer v okviru programov Evropskega socialnega sklada, zdijo verodostojni in ustrezni, vendar drugi ukrepi, namenjeni prikrajšanim skupinam (npr. javna dela), verjetno ne bodo učinkoviti pri večanju udeležbe na odprtem trgu dela. Odločne ukrepe za takojšnje povečanje zmogljivosti javne službe za zaposlovanje bi bilo treba izvesti brez odlašanja in hkrati ohraniti pravilno ravnotežje pri financiranju javnih del ter drugih aktivnih politik na trgu dela, da bi se pripomoglo k izboljšanju delovanja trga dela ter povečala udeležba na njem. Povečanje potenciala za rast s strukturnimi reformami na trgu dela bi bilo prav tako pomembno za vzdržno zmanjšanje ranljivosti, ki izhajajo iz velikega zunanjega in notranjega dolga. Poleg tega nacionalna strategija za socialno vključevanje (Romov) ni bila vključena v druge politike.

               (15)

               Ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja se v veliki meri gibljejo v pravi smeri, vendar je na voljo še veliko prostora za nadaljnji napredek. Prizadevanja za izboljšanje dostopa do nebančnega financiranja se prav tako gibljejo v pravi smeri, vendar izčrpna ocena politik za mala in srednja podjetja (MSP) še vedno ni na voljo. Madžarska se zelo slabo uvršča pri številnih kazalnikih, ki merijo preglednost in kakovost javne uprave, kjer bi napredek pomagal tudi pri izboljšanju stabilnosti institucionalnega in političnega okolja. To bi posledično lahko izboljšalo pogoje za neposredne tuje naložbe in bi prispevalo k zmanjšanju velikih neravnotežij v neto stanju mednarodnih naložb. V letih 2009 in 2010 je zlasti delež ponovno investiranih dobičkov dramatično padel, deloma zaradi krize, vendar tudi zaradi vrste spornih in nepredvidljivih sprememb politike in fiskalnega okolja ter pravnega in institucionalnega sistema. Nedaven trend v javnem financiranju raziskav in inovacij (od sredine leta 2010) ni v skladu s prednostno nalogo letnega pregleda rasti za leto 2012, ki obsega diferencirano, rasti prijazno fiskalno konsolidacijo.

               (16)

               Vlada je izvedla visokošolsko reformo, ki je uvedla spremembe v strukturi in financiranju visokega šolstva. Poleg tega zaradi elementov nove zakonodaje o šolskem izobraževanju obstaja tveganje, da se bosta povečala število mladih, ki zgodaj opuščajo šolanje, in segregacija v madžarskem šolskem sistemu. Enako pomembno vprašanje vseživljenjskega učenja ni obravnavano v zadostni meri. Boljše izobraževanje na vseh ravneh bo pomembno za povečanje konkurenčnosti madžarske delovne sile.

               (17)

               Pomanjkanje napredka pri prestrukturiranju javnega prevoza je bil pomemben razlog za odstopanja pri proračunu v zadnjih letih. Velika večina voznega parka podjetij za javni prevoz je na koncu dobe uporabnosti. Povečanje čezmejnih zmogljivosti elektroenergetskega omrežja bi lahko spodbudilo potencialno povečanje trgovine s sosednjimi državami. Nacionalni regulator za energetiko nima pooblastila za avtonomno organizacijo svojih struktur, prav tako pa nima izključne pristojnosti za določanje tarif omrežij, vključno s stopnjo donosa, ki jo lahko zaslužijo upravljavci omrežij. Regulirane cene bi se morale uporabljati samo za ranljive odjemalce.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo madžarske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform ter predstavila poglobljeni pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 7 v nadaljevanju.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju rezultatov temeljitega pregleda, ki ga je izvedla Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilih v točkah 1, 3, 4 in 5 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Madžarska v obdobju 2012–2013 ukrepa, tako da:

               1.

               Do leta 2012 trajno odpravi čezmerni primanjkljaj, tako da izvrši proračun za leto 2012 in izvede naknadno odobrene ukrepe za konsolidacijo ter hkrati zmanjša zanašanje na enkratne ukrepe. Nato določi vse strukturne ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da bo čezmerni primanjkljaj trajno odpravljen in da se bo država lahko dovolj približala uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke, ter zagotovi zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem zmanjšanja dolga. Da bi prispevala tudi k zmanjšanju akumuliranega makroekonomskega neravnotežja, začne dosledno zmanjševati delež javnega dolga.

               2.

               Revidira temeljni zakon o ekonomski stabilnosti tako, da v obvezujoči srednjeročni proračunski okvir vključi numerična pravila. Še naprej širi analitske pristojnosti fiskalnega sveta s ciljem povečati preglednost javnih financ.

               3.

               Zagotovi, da bo obdavčitev dela bolj zaposlovanju prijazna tako, da ublaži vpliv sprememb davčne zakonodaje v letih 2011 in 2012 na osebe z nizkimi dohodki na vzdržen in proračunsko nevtralen način, na primer tako, da del davčnega bremena prenese na davke na energijo in periodične davke na premoženje. Okrepi ukrepe, ki spodbujajo udeležbo žensk na trgu dela, zlasti tako, da razširi storitve za varstvo otrok in predšolsko vzgojo.

               4.

               Sprejme ukrepe za okrepitev zmogljivosti javne službe za zaposlovanje, da bo povečala kakovost in učinkovitost usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in posameznikom prilagojenih storitev, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah. Okrepi dejavnik aktiviranja v programu javnih del z učinkovito pomočjo pri usposabljanju in iskanju zaposlitve. Izvede nacionalno strategijo za socialno vključevanje (Romov) ter jo vključi v druge politike.

               5.

               Izvede ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena. Zagotovi, da javna naročila in zakonodajni proces podpirajo tržno konkurenco, ter zagotovi stabilno regulativno in podjetjem prijazno okolje za finančne in nefinančne družbe, vključno z neposrednimi tujimi vlagatelji. Zmanjša stroške spoštovanja davčnih predpisov in ustvari stabilen, zakonit okvir za obdavčevanje podjetij, ki ne povzroča izkrivljanj. Odpravi neupravičene omejitve za postavitev velikih maloprodajnih objektov. Zagotovi konkretne, primerno usmerjene sheme s pobudami za podporo inovativnih MSP v novi strategiji za inovacije.

               6.

               Pripravi in izvede nacionalno strategijo za zgodnje opuščanje šolanja z zagotovitvijo zadostnega financiranja. Zagotovi, da bo izvajanje reforme visokega šolstva izboljšalo dostop do izobraževanja za prikrajšane skupine.

               7.

               Reformira sistem javnega prevoza, da bo bolj stroškovno učinkovit. Poveča čezmejne zmogljivosti elektroenergetskega omrežja, zagotovi neodvisnost regulatorja za energetiko in postopoma odpravi regulirane cene energije.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (4)  UL C 209, 15.7.2011, str. 10.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  Po členu 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.