title: Priporočilo Komisije z dne 5. decembra 2007 o ponatisu besedila člena 20 Pogodbe ES v potnih listih (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5841)

text:
               6.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 118/30

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 5. decembra 2007
   o ponatisu besedila člena 20 Pogodbe ES v potnih listih
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5841)
   (2008/355/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 20 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „člen 20 Pogodbe ES“) priznava vsakemu državljanu Unije, ki se nahaja na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljan je, nima predstavništva, pravico do zaščite diplomatskih in konzularnih organov katere koli države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države. Ta pravica je vsebovana tudi v členu 46 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (2)

               Raziskava Eurobarometra, objavljena julija 2006, je pokazala, da večina državljanov Unije ne pozna člena 20 Pogodbe ES in njegovih posledic. Samo 23 % vprašanih je trdilo, da so seznanjeni z možnostmi, ki jih ponuja člen 20 Pogodbe ES. Pokazalo se je tudi, da namerava polovica državljanov Unije v naslednjih treh letih potovati v tretjo državo.

               (3)

               Predlog za ponatis člena 20 Pogodbe ES v potne liste, da bodo državljani obveščeni o svojih pravicah, je bil sprožen v poročilu g. Barniera z dne 9. maja 2006„Za evropsko enoto civilne zaščite: Europe aid“. Predsedstvo Sveta je 15. junija 2006 države članice pozvalo, naj razmislijo o možnosti ponatisa besedila člena 20 Pogodbe ES v potnih listih, da bodo državljani Unije seznanjeni s svojimi pravicami (1).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2006 sprejela Zeleno knjigo o diplomatski in konzularni zaščiti državljanov Unije v tretjih državah (2) v kateri je bilo predlaganih več možnih ukrepov za okrepitev zaščite državljanov Unije. Kot učinkovit način za opozarjanje državljanov na njihove pravice je bilo državam članicam priporočeno, da natisnejo člen 20 Pogodbe ES v potne liste. Države članice, civilna družba, državljani in druge evropske institucije (3)
                   (4) so ta predlog široko podprle. Da bi državljane seznanili z njihovo pravico do zaščite s strani diplomatskih in konzularnih organov v skladu s členom 20 Pogodbe ES, je bila predlagana tudi vzpostavitev spletne strani EU o tej pravici in vključitev reference na to spletno stran v nacionalne potne liste.

               (5)

               Izdajanje potnih listov je v pristojnosti držav članic. Enotna oblika potnih listov je bila uvedena z Resolucijo predstavnikov vlad držav članic dne 23. junija 1981 (5). Poleg tega so bili na ravni Skupnosti sprejeti ukrepi glede varnostnih standardov za potne liste. Z Resolucijo predstavnikov vlad držav članic so bili 17. oktobra 2000 uvedeni minimalni standardi za potne liste zaradi boja proti goljufiji (6). Uredba Sveta, ki je bila sprejeta 13. decembra 2004, je od držav članic zahtevala uvedbo biometričnih identifikatorjev v potne liste do 28. avgusta 2006 in shranjevanje dodatnih podatkov v potnih listih do 28. junija 2007 (7).

               (6)

               Člen 20 Pogodbe ES mora biti ponatisnjen v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice, ki izda potni list.

               (7)

               Zadoščal bi ponatis besedila prvega stavka člena 20 Pogodbe ES. Drugi stavek se nanaša na dolžnost držav članic, da se začnejo mednarodna pogajanja za zagotovitev zaščite, in državljanov ne zadeva neposredno.

               (8)

               Komisija namerava vzpostaviti spletno stran, namenjeno konzularni zaščiti, na kateri bodo objavljene praktične informacije, npr. posodobljeni kontaktni podatki predstavništev držav članic v tretjih državah. Koristno bi bilo, če bi vključili referenco na to spletno stran v nacionalne potne liste skupaj s členom 20 Pogodbe ES kot enotno skupno točko dostopa do informacij o tej pravici.

               (9)

               Za zmanjšanje upravne obremenitve držav članic bi bilo primerno državam članicam priporočiti, da v nove potne liste, izdane po 1. juliju 2009, natisnejo člen 20 Pogodbe ES.

               (10)

               Za obveščanje državljanov, katerih potni listi so bili izdani brez sklica na člen 20 Pogodbe ES, je treba priporočiti, da se na zunanjo stran zadnje platnice nalepi nalepka.

               (11)

               Ponatis besedila člena 20 Pogodbe ES v potnih listih bi znatno okrepil ozaveščenost državljanov glede pravice do zaščite s strani diplomatskih in konzularnih organov ter za države članice pomenil zanemarljive stroške –

         PRIPOROČA:

               1.

               da države članice ponatisnejo prvi stavek člena 20 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter sklic na spletno stran EU (http://ec.europa.eu/consularprotection) v potne liste, izdane po 1. juliju 2009;

               2.

               da države članice zagotovijo nalepko z informacijami iz točke 1 za imetnike potnih listov, izdanih pred 1. julijem 2009;

               3.

               da države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih glede tega Priporočila, v 18 mesecev po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 5. decembra 2007

            Za Komisijo

         Franco FRATTINI

            Podpredsednik

      (1)  „Okrepitev zmogljivosti Evropske unije za odzivanje na izredne dogodke in krize“, dokument Sveta št. 10551/06 z dne 15.6.2006.

      (2)  COM(2006) 712 konč.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta: A6-0454/2007.

      (4)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  UL C 241, 19.9.1981, str. 1.

      (6)  UL C 310, 28.10.2000, str. 1.

      (7)  Uredba Sveta (ES) št. 2252/2004 z dne 13. decembra 2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (UL L 385, 29.12.2004, str. 1).


title: Skupne vizumske omejitve za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 Svetu o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 68/13

         Torek, 23. oktober 2012Skupne vizumske omejitve za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega
   P7_TA(2012)0369
   Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 Svetu o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga vlagata Guy Verhofstadt in Kristiina Ojuland v imenu skupine ALDE (B7-0196/2012),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (1),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (2),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev v dumo 4. decembra 2011 (3),

               —

               ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, proti katerim EU uporablja omejevalne ukrepe (4),

               —

               ob upoštevanju tega, da je odbor za zunanje odnose senata ZDA 26. junija 2012 sprejel Akt o odgovornosti pravne države za Sergeja Mangnickega, katerega namen je uvedba prepovedi izdajanja vizumov in zamrznitve premoženja ruskim uradnikom, ki so domnevno vpleteni v pridržanje, zlorabo in smrt Sergeja Magnickega,

               —

               ob upoštevanju osnutka resolucije „Pravna država v Rusiji: primer Sergeja Magnickega“, ki je bil predložen na letnem zasedanju Parlamentarne skupščine OVSE leta 2012 in v katerem so bili nacionalni parlamenti pozvani, naj sprejmejo ukrepe za uvedbo vizumskih sankcij in zamrznitev premoženja,

               —

               ob upoštevanju člena 121(3) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0285/2012),

               A.

               ker so prijetje, pogoji pridržanja in nato smrt Sergeja Magnickega v priporu dobro dokumentiran in nazoren primer nespoštovanja temeljnih človekovih pravic;

               B.

               ker se s posmrtnim pregonom Sergeja Magnickega krši mednarodna in nacionalna zakonodaja, s čimer se nedvoumno kaže, da rusko kazensko pravosodje slabo deluje;

               C.

               ker se je Ruska federacija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi zavezala k polnemu spoštovanju temeljnih pravic in načel pravne države in ker ji je Evropska unija večkrat ponudila dodatno pomoč ter strokovno znanje za posodobitev njenega ustavnega in pravnega reda ter delovanje v skladu s tem redom;

               D.

               ker so kljub ugotovitvam preiskave o nezakonitosti prijetja in pridržanja Sergeja Magnickega ter o tem, da mu ni bil omogočen dostop do pravnega varstva, ki jih je leta 2011 objavil svet za človekove pravice ruskega predsednika, preiskave zastale, vpleteni uradniki pa so bili oproščeni in jim je bila celo dodeljena preiskava zadevnega posmrtnega primera; ker takšno ravnanje oblasti dokazuje, da je bil pregon Magnickega politično motiviran;

               E.

               ker je Evropska unija ruske oblasti ob številnih priložnostih in na različne načine – od rednega posvetovanja o človekovih pravicah do vrhovnih srečanj – pozvala, naj opravi temeljito neodvisno preiskavo tega posebnega, dobro dokumentiranega primera in preneha s trenutno prakso nekaznovanja;

               F.

               ker je primer Sergeja Magnickega sicer le eden od mnogih primerov zlorabe pristojnosti ruskih organov pregona, ki so grobo kršili pravno državo, je pa najbolj razvpit in dobro dokumentiran; ker obstajajo številni drugi sodni postopki, v katerih se domnevni gospodarski zločini in obtožbe o korupciji sistematično uporabljajo za obračunavanje s poslovnimi ali političnimi tekmeci;

               G.

               ker same omejitve izdajanja vizumov in drugi omejevalni ukrepi niso običajne pravosodne sankcije, temveč politični odraz zaskrbljenosti EU, ki naj bi bil viden širši javnosti, zato ostajajo potrebno in legitimno orodje zunanje politike;

               H.

               ker bi lahko sankcije EU v povezavi s primerom Magnickega ruske oblasti spodbudile, da bi se resnično potrudile ter se znova odločneje in bolj prepričljivo posvetile vprašanju pravne države v Rusiji in trenutni praksi nekaznovanja;

               I.

               ker so nacionalni parlamenti nekaterih držav članic EU, med drugimi Nizozemske, Združenega kraljestva, Švedske in Poljske, že sprejeli resolucije, v katerih so svoje vlade pozvali, naj uvedejo sankcije v zvezi s primerom Magnickega, nekateri drugi nacionalni parlamenti, na primer portugalski, francoski, španski in latvijski, pa takšne resolucije še pripravljajo;

               1.

               naslovi naslednja priporočila na Svet:

                           (a)

                           naj na ravni EU določi skupen seznam uradnikov, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnickega, kasnejše prikrivanje v pravosodnem postopku in nadaljnje vztrajno zastraševanje njegove matere in vdove;

                           (b)

                           naj uvede in izvaja prepoved izdajanja vizumov za te osebe na ravni EU in zamrzne vsa finančna sredstva, ki jih sami ali njihove ožje družine hranijo v Evropski uniji;

                           (c)

                           naj Rusijo pozove, da izvede verodostojno in neodvisno preiskavo, ki bo zajela vse vidike tega tragičnega primera, in naj sodi vsem odgovornim;

                           (d)

                           naj ruske oblasti pozove, da ustavijo vsesplošno korupcijo, prenovijo pravosodni sistem in ga uskladijo z mednarodnimi standardi, tako da bo neodvisen, pravičen in pregleden ter da ga v nobenih okoliščinah ne bo mogoče zlorabiti v politične namene;

                           (e)

                           naj to vprašanje in vprašanje ustrahovanja in nekaznovanja v primerih, v katere so vpleteni zagovorniki človekovih pravic, novinarji in odvetniki, na dvostranskih srečanjih z ruskimi oblastmi zastavi na odločnejši, bolj nepopustljiv način in v pričakovanju rezultatov;

               2.

               spodbuja Svet, naj na podlagi dobro dokumentiranih, nenasprotujočih si in neodvisnih virov ter prepričljivih dokazov zavzame dosledno in proaktivno stališče do drugih hudih kršitev človekovih pravic v Rusiji ter v skrajnem primeru zoper kršitelje uvede podobne omejevalne ukrepe;

               3.

               poudarja, da je zavezanost ruskih oblasti osnovnim vrednotam, kot so pravna država ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, še vedno glavni pogoj za odnose med EU in Rusijo ter za razvoj trdnega in zanesljivega partnerstva med njima;

               4.

               naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, v vednost pa tudi Komisiji, državam članicam ter dumi in vladi Ruske federacije.

      (1)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 37.

      (2)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 81.

      (3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0018.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/56

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2015 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2015
   (2015/C 272/15)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3). Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2014.

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaška opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2015. V njem je ocenila napredek Hrvaške pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vključuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni odločni ukrepi politike in posebno spremljanje. Zlasti so se v razmerah šibke rasti, zamud pri prestrukturiranju podjetij in nizke zaposlenosti tveganja, povezana s šibko konkurenčnostjo, velikimi zunanjimi obveznostmi in naraščajočim javnim dolgom ob šibkem upravljanju javnega sektorja, občutno povečala.

               (7)

               Hrvaški organi so marca 2015 po objavi poročila o državi vzpostavili dialog s službami Komisije o najpomembnejših reformah za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnotežij. Organi so k dialogu pristopili konstruktivno in napovedali številne ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem davkom podobnih dajatev v letih 2016 in 2017, racionalizacijo sistema državnih agencij in regionalnih enot centralne državne uprave, spodbudami za prostovoljne združitve enot lokalne samouprave, zmanjšanjem zakonodajne negotovosti in okrepitvijo državnega revizijskega urada. Podrobneje so bili opredeljeni načrti za reforme na več drugih področjih, kot sta na primer zmanjšanje upravnih bremen za podjetja in izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti. Vendar na številnih področjih ostaja raven prizadevanj pod pričakovanji, predvsem kar zadeva poostritev pravil za predčasno upokojitev ter objavo ugotovitev pregleda odhodkov in sprejetja ukrepov na njihovi podlagi, čeprav so bili predstavljeni nekateri dodatni ukrepi za delno ublažitev teh pomanjkljivosti.

               (8)

               Za Hrvaško trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar ni v skladu z rokom, ki ga je priporočil Svet, in sicer do leta 2016. Vlada načrtuje postopno znižanje nominalnega primanjkljaja na 5,0 % BDP v letu 2015, na 3,9 % v letu 2016 ter nadalje na 2,7 % BDP v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven pri 92,5 % v letu 2017 in se na splošno stabiliziral na 92,4 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, se zdi ugoden, saj je rast primerljiva z rastjo, predvideno v napovedi Komisije, zahtevan konsolidacijski napor iz konvergenčnega programa pa je večji od predvidenega v napovedi. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2015 naprej so le delno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2016 ne pričakuje. Na podlagi števila sprejetih diskrecijskih ukrepov je bil fiskalni napor v letu 2014 skladen s priporočilom Sveta. Enako v kumulativnem smislu velja tudi za leti 2014 in 2015, kljub napovedanemu primanjkljaju v letu 2015. Vendar je (prilagojena) sprememba v strukturnem saldu za obdobje 2014–2015 pod priporočeno vrednostjo. V letu 2016 je fiskalni napor pod ravnjo, določeno v priporočilu Sveta. Zato bodo potrebni nadaljnji strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Hrvaška je 23. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa svoj konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)

               Hrvaška trenutno pregleduje svoje odhodke z namenom doseganja učinkovitosti, zlasti na področju izdatkov za plače, socialno varnost in subvencije, ter zagotovitve zadostnega fiskalnega manevrskega prostora za prednostno obravnavo odhodkov in naložb, ki spodbujajo rast. Prihodki Hrvaške od periodičnih davkov na nepremičnine, izraženi kot delež BDP, so med najnižjimi v Uniji. V preteklem letu so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z ukrepi za boj proti goljufijam v zvezi z DDV, zdaj pa je potrebno ukrepanje. Fiskalni okvir Hrvaške je bil okrepljen z nedavnimi reformami, vendar so pomembni izzivi ostali nerazrešeni. Pomanjkljivosti v zvezi z učinkovitim nadzorom nad odhodki in dosledno uporabo proračunskih omejitev negativno vplivajo na oblikovanje fiskalne politike in revizijske ugotovitve. Zaradi hitro naraščajočega javnega dolga je potreben veliko dejavnejši pristop k upravljanju javnega dolga.

               (11)

               Pomanjkljivosti pokojninskega sistema so veliko število predčasnih upokojitev, pretirano velikodušen sistem zgodnjega upokojevanja za nekatere poklice ter številni posebni pokojninski sistemi. Predčasen odhod v pokoj se spodbuja s sorazmerno majhnim znižanjem pokojnin, v nekaterih primerih pa znižanj sploh ni. Razlika med najnižjo starostjo za predčasno upokojitev in zakonsko določeno upokojitveno starostjo je prav tako visoka v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša manj kot tri leta. Poleg tega je sistem zelo razdrobljen, kar izčrpava možnosti porabe za standardne pokojnine. Zato je razmerje med pokojninami in plačami v pokojninskem sistemu nižje kot v večini držav članic kljub primerljivim odhodkom. Kar zadeva sektor zdravstvenega varstva, pogosti zaostanki v plačilih še naprej pomenijo fiskalno tveganje. Uvedeni so bili ukrepi za racionalizacijo financiranja bolnišnic, vendar obstajajo tveganja glede njihovega izvajanja. Povečanje proračunskih sredstev za 10 % le delno pokriva potrebe po financiranju; do leta 2017 bo treba z dodatnimi prihranki prek povečevanja učinkovitosti zagotoviti popolno odpravo zaostalih plačil.

               (12)

               Omejeno prilagajanje plač v obdobju po krizi je še poslabšalo negativen učinek na zaposlovanje. Celovita analiza prakse določanja plač, dokončana v letu 2014, je pokazala, da sistem ni dovolj prožen, da bi se lahko prilagajal spremembam v makroekonomskem okolju. Pomanjkljivosti so povezane zlasti z velikimi razlikami med zasebnim in javnim sektorjem, vključno s podjetji v državni lasti, razširitvijo kolektivnih pogodb na stranke, ki jih niso podpisale, in težavami pri prekinitvi zastarelih pogodb. Analizi morajo slediti konkretni ukrepi politike. Prav tako je pomembno spremljati učinke reforme trga dela iz obdobja 2013–2014.

               (13)

               Na trg dela negativno vpliva hitro staranje prebivalstva v povezavi z nizko stopnjo aktivnosti, zlasti za mlade in delavce, stare nad 50 let. Kljub večjemu obsegu aktivnih politik trga dela in odhodkom zanje, ostaja njihov vpliv še vedno nezadosten, kar zadeva dolgoročno brezposelnost, starejše delavce in mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Stopnja dosežene terciarne izobrazbe je med najnižjimi v Uniji. Neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovim povpraševanjem ter pomanjkljivosti v sistemu izobraževanja in usposabljanja odvračajo posameznike od pridobitve visokošolske izobrazbe. Obseg neformalne ekonomije je še vedno velik izziv, njegova posledica pa je visoka stopnja dela na črno. Ukrepe, ki jih je ob koncu leta 2014 navedla Komisija za boj proti delu na črno, je zdaj treba izvesti. Trenutno obstaja več kot 80 različnih socialnih prejemkov in programov. Začela se je konsolidacija prejemkov, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za reforme v letu 2015, da se izboljša kritje in ustreznost prejemkov.

               (14)

               Razdelitev pristojnosti med organe na nacionalni in lokalni ravni je zapletena in razdrobljena, to pa ogroža upravljanje javnih financ in učinkovito javno porabo. Sedanja razdelitev političnih funkcij in upravne pomanjkljivosti lokalnih organov neposredno vplivajo na številna področja, kot so pobiranje davkov, zagotavljanje socialnih prejemkov, upravljanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, javna naročila in zagotavljanje javnih storitev. V okviru kratkoročnega ukrepa nameravajo organi vzpostaviti mehanizme, ki bi spodbujali prostovoljne združitve ali usklajevanje enot lokalne samouprave. V centralni vladi so bile reforme in racionalizacija sistema državnih agencij predlagane na podlagi analize, zaključene v letu 2014.

               (15)

               Hrvaško poslovno okolje ima velike institucionalne pomanjkljivosti, vključno z regulativno nestabilnostjo, slabim nadzorom kakovosti zakonodaje, visokimi stroški izpolnjevanja obveznosti, diskriminatornimi praksami in prekomernimi ovirami za ponudnike storitev, velikimi upravnimi bremeni, številnimi davkom podobnimi dajatvami, slabo preglednostjo in predvidljivostjo delovanja upravnih organov, zlasti na lokalni ravni, neenakomerno razvitostjo elektronskih komunikacijskih kanalov ter dolgimi sodnimi postopki, zlasti pred gospodarskimi sodišči, v zvezi s katerimi je potrebno izboljšanje vodenja zadev. Nova protikorupcijska strategija ni dovolj osredotočena in dovolj podrobna – to bi bilo treba obravnavati v okviru akcijskega načrta za izvajanje strategije.

               (16)

               Nadzor javnih podjetij je nepopoln, kar zadeva družbe, ustanovljene na lokalni ravni, in odvisne družbe velikih javnih podjetij. Organi načrtujejo znižanje števila „strateških“ podjetij in pospešitev programa privatizacije. Potreben je nadaljnji napredek glede kakovosti upravljanja, tudi v smislu okrepitve in uskladitve nadzora v različnih podjetjih v državni lasti. Imenovanje članov upravnih odborov ni dovolj pregledno, zahteve za usposobljenost pa so razmeroma nizke, kar ovira dobro upravljanje javnega premoženja.

               (17)

               Vzpostavitev učinkovitega in preglednega okvira za zgodnje reševanje ter insolventnost je ključni pogoj za zmanjšanje velikega pritiska glede razdolževanja hrvaških podjetij in spodbujanje kulture zgodnjega prestrukturiranja in „drugih priložnosti“. Ocena zakonodaje o predinsolvenčnem postopku kaže, da je predhodna učinkovitost veljavnega zakonodajnega okvira med najnižjimi v Uniji. Začela se je reforma insolvenčnega okvira, pri čemer naj bi bil prenovljen okvir v parlamentu sprejet v prvi polovici leta 2015. Pomembno vlogo pri okrevanju Hrvaške bi lahko imela Hrvaška banka za obnovo in razvoj. Neposredno je izpostavljena kreditnemu tveganju, kar bi lahko vplivalo na javne finance. Zato je pomembno, da se zanjo uvedeta bonitetni nadzor in trdno korporativno upravljanje. Izboljšati bi bilo mogoče tudi strukturo in preglednost njenih ureditev glede odgovornosti vodstva. Zaradi pojava valutnega in valutno povzročenega kreditnega tveganja je potrebna sorazmerna in pravična dolgoročna rešitev s trdno pravno podlago in osredotočenostjo na pomoč najbolj ogroženim posojilojemalcem.

               (18)

               Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 6 spodaj –

         PRIPOROČA, da Hrvaška v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, in sicer s sprejetjem potrebnih ukrepov v letu 2015 ter okrepitvijo proračunske strategije za leto 2016. Objavi ugotovitve pregleda odhodkov in sprejme ukrepe na njihovi podlagi. Izboljša nadzor nad odhodki na centralni in lokalni ravni, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma sankcij za subjekte, ki kršijo proračunske omejitve. Sprejme akt o fiskalni odgovornosti ter okrepi zmogljivosti in vlogo državnega revizijskega urada. Uvede periodični davek na nepremičnine in izboljša izpolnjevanje obveznosti glede DDV. Okrepi upravljanje javnega dolga, zlasti z redno letno objavo strategije upravljanja dolgov in zagotavljanjem ustreznega financiranja.

               2.

               Odvrača od zgodnjega upokojevanja z zvišanjem odbitkov za predčasen odhod v pokoj. Izboljša ustreznost in učinkovitost porabe za pokojnine z ožjo opredelitvijo težkih in nevarnih poklicev. Odpravi fiskalna tveganja v zdravstvenem varstvu.

               3.

               Odpravi pomanjkljivosti v okviru za določanje plač v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami, da bi se plače uskladile s produktivnostjo in makroekonomskimi razmerami. Okrepi spodbude za brezposelne in neaktivne, da prevzamejo plačano zaposlitev. Na podlagi pregleda iz leta 2014 izvede reformo sistema socialne zaščite in še dodatno konsolidira socialne prejemke z izboljšanjem njihove ciljne usmerjenosti in odpravo prekrivanja.

               4.

               Zmanjša razdrobljenost in prekrivanje pristojnosti organov v centralni in lokalni upravi z vzpostavitvijo novega modela za funkcionalno razdelitev pristojnosti in z racionalizacijo sistema državnih agencij. Poveča preglednost in prevzemanje odgovornosti v sektorju javnih podjetij, zlasti glede imenovanj vodstva in zahtev za usposobljenost. Nadaljuje kotacijo svežnjev delnic, ki predstavljajo manjšinski delež javnih podjetij, in privatizacijo.

               5.

               Pomembno zmanjša davkom podobne dajatve in odstrani prekomerne ovire za ponudnike storitev. Opredeli in izvaja ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema, zlasti gospodarskih sodišč.

               6.

               Okrepi okvira o insolvenčnem in predinsolvenčnem postopku za podjetja, da bi olajšala prestrukturiranje dolga, in uvede postopek v primeru insolventnosti fizičnih oseb. Okrepi zmogljivosti finančnega sektorja ter s tem zagotovi podporo okrevanju v smislu izzivov, ki jih prinašajo visoka slaba posojila podjetjem in hipotekarna posojila v tujih valutah ter šibke upravne prakse v nekaterih institucijah.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 50).

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 14. julija 2016 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Eesti Pank (ECB/2016/20)

text:
               22.7.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 266/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 14. julija 2016
   Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Eesti Pank
   (ECB/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Eesti Pank, družbe AS Deloitte Audit Eesti, je potekel po reviziji za poslovno leto 2015. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2016.

               (3)

               Eesti Pank je izbrala družbo KPMG Baltics OÜ za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2016 do 2020 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priporoči se, da se družba KPMG Baltics OÜ imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Eesti Pank za poslovna leta 2016 do 2020.

      V Frankfurtu na Majni, 14. julija 2016

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2013 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2012–2016

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/10

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2013 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2012–2016
   2013/C 217/03
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2012 in dal mnenje o konvergenčnm programu Bolgarije za obdobje 2012-2015.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Komisija je 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Bolgarijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo spremljanje in ukrepanje politike. Stalno pozornost je treba namenjati zlasti vplivu razdolževanja v podjetniškem sektorju, nenehnim prilagoditvam salda s tujino ter konkurenčnosti in trgu dela.

               (9)

               Bolgarija je 19. aprila 2013 predložila nacionalni program reform za leto 2013 in konvergenčni program za obdobje 2012–2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)

               Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Bolgarija na splošno zdrave javne finance. Leta 2012 je država dosegla srednjeročni proračunski cilj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi iz konvergenčnega programa, je verjeten za obdobje 2013–2014, saj naj bi letna rast dosegla 1,0 % leta 2013 in 1,8 % leta 2014. V napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 je za leto 2013 predvidena rast BDP v višini 0,9%, za leto 2014 pa 1,7%. Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je v celotnem obdobju programa ohranjati strukturni proračunski saldo blizu srednjeročnega proračunskega cilja. V konvergenčnemu programu je potrjen prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP, ki celo presega formalne zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (preračunani) strukturni proračunski saldo, ki naj bi se po ocenah rahlo poslabšal zaradi povečanja primanjkljaja z 0,4 % BDP leta 2012 na raven od 0,7 % do 0,8 % BDP v obdobju 2013–2016, bo Bolgarija v obdobju konvergenčnega programa rahlo zaostajala za svojim srednjeročnim proračunskim ciljem. V obdobju 2013–2015 naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov z upoštevanjem diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov spoštovala referenčno vrednost za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, leta 2016 pa bi jo že presegla. Delež javnega dolga je pod 60 % BDP in glede na konvergenčni program naj bi bil največji leta 2014, ko bi dosegel 20,4% BDP, nato pa se zmanjševal do konca programskega obdobja. Tudi v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi delež dolga v letu 2014 znašal 20,3 % BDP.

               (11)

               Bolgarija je v zadnjih letih občutno okrepila svoj fiskalni okvir, zaradi česar je lahko ohranjala fiskalno disciplino, hkrati pa je povečala verodostojnost svoje fiskalne politike. Novi zakon o javnih financah, ki bo začel veljati leta 2014, ohranja obstoječa numerična fiskalna pravila, vzpostavlja nova ter se širi na vse vladne podsektorje, dodatno povečuje zahteve na občinski ravni in spreminja triletni srednjeročni proračunski okvir. Pomembno je, da bolgarski organi nadaljujejo reforme in se ustrezno pripravijo na izvajanje novega zakona o javnih financah, predvsem z načrtovano ustanovitvijo neodvisne fiskalne institucije, ki bo imela jasen mandat in zadostna sredstva ter bo funkcionalno avtonomna. Pri izpolnjevanju davčnih obveznosti je možnih precej izboljšav in napredek na tem področju bi državi omogočil, da poveča odhodke, ki spodbujajo rast. Čeprav je Bolgarija sprejela nekatere vidne ukrepe za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti in učinkovitejše pobiranje davkov, davčni sistem še vedno dopušča številne davčne utaje, prav tako pa je zanj značilna majhna upravna učinkovitost. Upravni stroški pobiranja davkov so visoki, kot tudi stroški podjetij v zvezi s plačevanjem davkov. Kljub sprejetim ukrepom za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti je delež sive ekonomije po ocenah še vedno visok in za njegovo zmanjšanje bodo potrebni trajni dolgoročni ukrepi.

               (12)

               Zgodnji izstop iz trga dela je eden ključnih izzivov pri izboljševanju ustreznosti pokojninskega sistema in tudi z vidika ponudbe delovne sile. Stopnja zaposlenosti starejših delavcev, zlasti žensk, je pod povprečjem EU, posledično pa veliko ljudi nima dostojnih pokojnin. Na tem področju se že izvajajo pomembne reforme, vendar so posebne sheme, ki veljajo za nekatere poklice, eden od dejavnikov, ki znižujejo dejansko upokojitveno starost. Da bi Bolgarija nadgradila napredek, ki ga je dosegla pri zvišanju upokojitvene starosti, bi se morala poleg tega pripraviti na (in določiti datum za) uvedbo enake zakonsko določene polne upokojitvene starosti za moške in ženske, ki so ves čas plačevali pokojninske prispevke. Revizija meril in nadzornih ukrepov na področju dodeljevanja invalidskih pokojnin (npr. uvedba zmožnosti za delo kot eno od meril) bi pomembno prispevala k učinkovitemu omejevanju zlorab.

               (13)

               Bolgarijo pestijo podpovprečna stopnja zaposlenosti, ki še upada, pa tudi velike razlike v deležu brezposelnih v različnih regijah in podskupinah prebivalstva. Kriza je prizadela predvsem nizko kvalificirane delavce in je zelo povečala brezposelnost med mladimi. Dolgotrajna brezposelnost je višja kot EU povprečje. Prenovljeni zavod za zaposlovanje bi lahko imel pomembno vlogo pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na bolgarskem trgu dela, in sicer z boljšim svetovanjem, ciljno usmerjenimi ukrepi za zaposlovanje ter boljšim prepoznavanjem prihodnjih zahtev po znanju in spretnostih. Kar zadeva tekočo pobudo za zaposlovanje mladih, bi lahko z vrednotenjem v zgodnji fazi izvajanja te pobude zagotovili, da se sredstva namenjajo ukrepom z največjimi koristi z vidika odpiranja delovnih mest. Državi še ni uspelo zagotoviti, da bi sistem minimalnih prispevkov za socialno varnost prispeval k zmanjšanju obsega sive ekonomije, vendar nizko kvalificiranih delavcev ne bi izločal iz trga dela. Od vseh državljanov Unije ravno bolgarske državljane najbolj ogrožata revščina in socialna izključenost. Izvajanje nacionalne strategije za zmanjšanje revščine in izboljšanje socialne vključenosti 2020 bi bilo treba obravnavati prednostno. Izboljšati bi bilo treba dostopnost in učinkovitost socialnih transferjev ter povečati učinkovitost in dostop do socialnih storitev, zlasti za otroke in starejše. Akcijski načrt o nacionalni strategiji o vključevanju Romov bi moral opredeliti konkretne ukrepe, primerna sredstva in vzpostavitev nadzornega mehanizma za merjenje učinka ukrepov.

               (14)

               Bolgarija si prizadeva izboljšati splošno kakovost in učinkovitost svojega izobraževalnega sistema. Z dokončnim sprejetjem zakona o šolstvu in predšolski ureditvi do konca leta 2013 bi bil zagotovljen okvir za napredovanje pri potrebnih reformah, vključno s posodobitvijo učnih načrtov ter izboljšavami usposabljanja in spodbud za učitelje. Napredek pri reformah visokega šolstva je bil zelo majhen. Precejšnje neskladje med rezultati visokošolskega izobraževanja in potrebami trga dela povečuje strukturno brezposelnost in ovira razvoj inovativnih sektorjev z visoko dodano vrednostjo. Nezadostna uspešnost visokošolskih ustanov je povezana s pomanjkanjem spodbud na institucionalni ravni, pa tudi z akademsko ravnjo posameznih raziskovalcev in učiteljev. Država se že dlje časa spoprijema z izzivom povečanja kakovosti sistema zdravstvenega varstva in obsega zdravstvenih storitev. Bolj pregledno financiranje javnega zdravstva bi pripomoglo k rasti in večji konkurenčnosti tega sektorja. Ker se za ambulantno oskrbo nameni le majhen delež sredstev iz zdravstvenega proračuna, je dostop do stroškovno učinkovitih zdravstvenih storitev omejen. Zaradi visokega deleža neposrednih plačil nekateri segmenti prebivalstva nimajo dostopa do zdravstvenih storitev. Bolgarija se spoprijema z velikimi težavami pri racionalizaciji in upravljanju v bolnišničnem sektorju.

               (15)

               Konkurenčnost domačih podjetij in privabljanje tujih naložb bi se precej povečala, če bi se izboljšalo poslovno okolje, vključno z večjo učinkovitostjo javnih storitev. S hitrejšim in bolj sistematičnim uvajanjem e-uprave bi se lahko med drugim zmanjšali stroški spoštovanja predpisov in upravno breme za podjetja. Poleg tega bi se s celovitim izvajanjem in izvrševanjem zakonodaje o gospodarskih družbah, tudi v zvezi z zamudami pri plačilih in postopki zaradi insolventnosti, občutno izboljšali okvirni pogoji, predvsem za mala in srednja podjetja (MSP). Nezadosten dostop do finančnih sredstev še vedno zavira razvoj MSP. Obstaja še velika rezerva glede boljšega izkoriščanja programov za podporo MSP, ki jih financira Unija. Dobro delujoč neodvisen sodni sistem je glavni pogoj za trajnostni gospodarski razvoj. Bolgarija je v zadnjih letih napredovala pri reformi sodnega sistema, zlasti z modernizacijo pravnega in institucionalnega okvira. Vsekakor pa še ni izkoristila vseh možnosti, da bi zagotovila optimalno uporabo tega okvira, trajne rezultate in večjo odgovornost za reforme na vseh ravneh. Večja prizadevanja v boju proti korupciji bi prav tako pozitivno prispevala k izboljšanju poslovnega okolja.

               (16)

               Učinkovito izvrševanje sredstev Unije je še vedno odločilnega pomena pri izvedbi potrebnih javnih naložb. Reforma zakonodaje o javnih naročilih, ki je bila izvedena leta 2011, je pomembno prispevala k boljšemu nadzoru, preprečevanju in sankcioniranju nepravilnosti. Tako so že začeli veljati novi predpisi, ki med drugim urejajo tudi projekte, ki jih sofinancira EU, vendar bi se lahko učinkovitost predhodnega nadzora še okrepila s povečanjem pristojnosti agencije za javna naročila.

               (17)

               Zmogljivost in neodvisnost regulatorjev v ključnih gospodarskih sektorjih sta pomembna okvirna pogoja za konkurenčnost. Bolgarska prometna infrastruktura se je v zadnjih letih nekoliko izboljšala, veliko pa bi še bilo mogoče storiti za učinkovito zagotavljanje storitev in vzdrževanje infrastrukture. Država še ni v celoti izpolnila svojih obveznosti na področju notranjega energetskega trga. Na veleprodajni in maloprodajni ravni se še vedno sooča s precejšnjimi izzivi. Trajne ovire na trgu, dogovori o zajamčenem dobičku in regulirane cene ter ob tem še neobstoj veleprodajnega trga za električno energijo in zemeljski plin povzročajo precejšnjo zaskrbljenost. Ker je Bolgarija močno odvisna od ene same energetske poti, je izredno izpostavljena tveganju nenadnih težav z oskrbo. Izvajanje projektov na področju električne energije in povezovalnih plinovodov bi bilo treba pospešiti, da se povečata diverzifikacija in zanesljivost oskrbe z energijo. Nizka energetska učinkovitost je še vedno precejšnje ekonomsko breme za podjetja in zasebne potrošnike. Energetsko učinkovitost javnih in zasebnih stavb bi bilo mogoče precej povečati.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo bolgarske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in konvergenčni program ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 7 spodaj.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 spodaj.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 3, 4 in 5 spodaj –

         PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2013–2014 ukrepa tako, da:

               1.

               Z zagotavljanjem doseganja srednjeročnega proračunskega cilja in izvajanjem rasti prijazne fiskalne politike, kakor jo je zastavila v konvergenčnem programu, ohranja trden fiskalni položaj. Da bi povečala prihodke, izvede celovito davčno strategijo za krepitev vseh vidikov davčnega prava in postopkov pobiranja davkov, predvsem pa učinkoviteje pobira davke, odpravlja sivo ekonomijo in zmanjšuje stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ustanovi neodvisno institucijo, ki bo zadolžena za nadzor nad fiskalno politiko ter izvedbo analiz in zagotavljanje svetovanja.

               2.

               Postopno ukine možnosti predčasne upokojitve, uvede enako zakonsko določeno upokojitveno starost za moške in ženske ter izvaja aktivne politike zaposlovanja, ki starejšim delavcem omogočajo, da ostanejo dlje na trgu dela. Uvede strožji nadzor in merila za upravičenost do invalidske pokojnine, da bi se učinkovito preprečile zlorabe.

               3.

               Pospeši izvajanje nacionalne pobude za zaposlovanje mladih, na primer v okviru „jamstva za mlade“ (6). Še nadalje okrepi sposobnost zavoda za zaposlovanje, da bi zagotavljal boljše svetovanje iskalcem zaposlitve in razvil zmogljivosti za prepoznavanje prihodnjih zahtev po znanju in spretnostih. Okrepi aktivne politike zaposlovanja, zlasti v okviru nacionalnih programov zaposlovanja. Z revizijo minimalnih pragov za prispevke za socialno varnost zagotovi, da sistem ne bo izločal nizko kvalificiranih delavcev iz trga dela. Zagotovi konkretne rezultate nacionalne strategije za zmanjšanje revščine in izboljšanje socialne vključenosti 2020 ter Nacionalne strategije o vključevanju Romov. Izboljša dostopnost in učinkovitost socialnih transferjev in socialnih storitev, zlasti za otroke in starejše.

               4.

               Sprejme zakon o šolstvu in nadaljuje reformo visokega šolstva, predvsem na podlagi boljšega usklajevanja rezultatov izobraževanja in potreb trga dela ter krepitvijo sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji. Izboljša dostop do vključujočega izobraževanja za prikrajšane otroke, zlasti Rome. Zagotovi učinkovit dostop do zdravstvenega varstva in izboljša oblikovanje cen zdravstvenih storitev tako, da finančna sredstva za bolnišnice veže na njihove rezultate, ter razvija ambulantno oskrbo.

               5.

               Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja v smislu odprave administrativnih ovir, izvajanja strategije za e-upravo ter izvajanja zakonodaje o zamudah pri plačilih. Izboljša kakovost in neodvisnost sodnega sistema ter se učinkoviteje bori proti korupciji. Izboljša dostop MSP in zagonskih podjetij do finančnih sredstev.

               6.

               Pospeši črpanje sredstev EU. Zagotovi dosledno izvajanje zakonodaje o javnih naročilih in v ta namen poveča pristojnosti agencije za javna naročila za predhodni nadzor, da bi se preprečevale nepravilnosti.

               7.

               Okrepi neodvisnost nacionalnih regulativnih organov in upravno zmogljivost, zlasti v energetskem in prometnem sektorju ter na področju ravnanja z odpadki in gospodarjenja z vodo. Odpravi ovire na trgu, kvote, ozemeljske omejitve in regulirane cene ter dokonča oblikovanje trga z uvedbo preglednega veleprodajnega trga za električno energijo in zemeljski plin. Pospeši izvajanje projektov na področju električne energije in povezovalnih plinovodov ter poveča zmožnosti za obvladovanje motenj v oskrbi z energijo. Okrepi prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (4)  UL C 219, 24.7.2012, str. 9.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (6)  Vzpostavljeno s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 (UL C 120, 26.4.2013, str.1.).


Pomembno pravno obvestilo

|

52007SC0141

Priporočilo mnenje Sveta v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2006–2009  /* SEK/2007/0141 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 7.2.2007SEC(2007) 141 konč.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2006–2009(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSplošno ozadjePakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Poljske je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.Ozadje ocene dopolnitve programaKomisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Poljske, predloženo 30. novembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:1.  gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,2.  stanje Poljske pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),3.  najnovejšo oceno stanja Poljske pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa),4.  oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.Nedavna ekonomska in proračunska uspešnostPoljska je država, ki si prizadeva nadoknaditi zaostanek in ima veliko gospodarsko rast, s katero se približuje EU-25 kar zadeva življenjski standard. Kljub pomanjkanju delovne sile v nekaterih sektorjih je nezaposlenost velika, medtem ko je stopnja zaposlenosti po merilih EU nizka, zlasti med ženskami. Razlog za hitro rast izvoza je v neposrednih tujih naložbah, ki so imele do zdaj koristi zlasti zaradi relativno poceni delovne sile, čeprav se je izboljšalo tudi tehnološko področje. Poljska ima tradicionalno velik primanjkljaj, ki presega 3 % BDP. Struktura javnih odhodkov je zaskrbljujoča, saj lahko visoki socialni izdatki z napačnimi spodbudami negativno vplivajo na uspešnost trga dela. Kar zadeva dolgoročno vzdržnost, je Poljska država z majhnim tveganjem. Da bi se to stanje ohranilo, pa bo treba vztrajati pri ključnih značilnostih pokojninske reforme, kot so na primer enotna pravila za vse socialne skupine.Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za PoljskoSvet je 5. julija 2004 odločil, da ima Poljska na podlagi člena 104(6 ) čezmerni primanjkljaj. Istočasno je nanjo naslovil priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2007, kot letne ciljne vrednosti za javnofinančni primanjkljaj pa je določil: 5,7 % BDP v letu 2004, 4,2 % BDP v letu 2005, 3,3 % BDP v letu 2006 in 1,5 % BDP v letu 2007. Te ciljne vrednosti ne vključujejo proračunskih stroškov pokojninske reforme iz leta 1999, ki so bili takrat ocenjeni na 1,5 % BDP letno. Poljska je uporabljala (in še uporablja) zlasti prehodno obdobje (poteče spomladi 2007) za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov[2].Svet je 28. novembra 2006 v skladu s členom 104(8) odločil, da so se „ukrepi, ki jih je sprejela Poljska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004 na podlagi člena 104(7) Pogodbe, izkazali za nezadostne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do roka, določenega s priporočilom.“ Ta sklep je temeljil tudi na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006, ki je pokazala, da bo skupaj s stroški revidirane pokojninske reforme (okrog 2 % BDP letno) primanjkljaj leta 2007 znašal predvidoma 4 % BDP.Naslednji korak v okviru postopka v zvezi s čezmernih primanjkljajem pri državah članicah, ki še niso prevzele skupne valute, kot je Poljska, je novo priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7). Priporočilo glede tega priporočila Sveta, ki upošteva tudi novo dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, bo sprejela Komisija skupaj s priloženim priporočilom za mnenje Sveta o novem programu.Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programuSvet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet ugotavlja, da „konvergenčni program v letu 2007 predvideva določen napredek, ne pa tudi učinkovito zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, kot to zahteva priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004, in da namerava Komisija priporočiti nadaljnje korake v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, kot je določen v Paktu stabilnosti in rasti“. Svet je Poljsko pozval, da „(i) v letu 2006 okrepi prilagoditev, zlasti z dodelitvijo vseh prihodkov, višjih od načrtovanih, ali odhodkov, izvršenih v manjši meri, kot je bilo pričakovano, za zmanjšanje primanjkljaja; (ii) zavaruje učinke pokojninske reforme; (iii) izboljša institucionalni okvir javnih financ z dopolnitvijo nominalnega sidra z drugimi ukrepi, na primer srednjeročnim pravilom o odhodkih“.Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Poljske, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 31. oktobra 2006. Nacionalni program reform Poljske kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: konsolidacijo in boljše upravljanje javnih financ, razvoj podjetništva in inovacij, razvoj infrastrukture, zagotavljanje konkurenčnega okolja v povezanih sektorjih, ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest ter zmanjšanje nezaposlenosti, izboljšanje prilagodljivosti delavcev in podjetij z naložbami v človeški kapital.Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del njenega letnega poročila o napredku[3] iz decembra 2006) je pokazala, da je napredek Poljske pri izvajanju nacionalnega programa reform omejen. Videti je, da začenja Poljska na mikroekonomskem področju močno napredovati, čeprav je izvajanje mnogih ukrepov še vedno na začetnih stopnjah. Izvajanje makroekonomskih reform in reform na področju zaposlovanja do zdaj ni bilo zadovoljivo.Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[4]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[5], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |-  PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s členom 9(3) (za KP) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2006–2009SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) (za KP) Uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju s Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:5.  Svet je [27. februarja 2007] preučil dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, ki zajema obdobje od 2006 do 2009.6.  Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP leta 2006 dosegla 5,4 % in se v ostalem programskem obdobju bolj ali manj ustalila (v povprečju na okrog 5,25 %). Glede na podatke, ki so na voljo zdaj, se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so za leto 2007 verjetne, za obdobje po letu 2007 pa so preveč optimistične, saj zlasti za trg dela ni nujno, da se bo izboljševal tako hitro, kot predvideva program. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične, za čas proti koncu programskega obdobja pa so nekoliko prenizke, zlasti zaradi naraščajočega bremena plač, ki izhaja iz zaostrovanja trga dela.7.  V konvergenčnem programu iz januarja 2006 je bil za javnofinančni saldo za leto 2006 določen cilj −2,6 % BDP, jesenska napoved služb Komisije izhaja iz −2,2 % BDP, dopolnitev konvergenčnega programa iz novembra 2006 pa dejanski primanjkljaj ocenjuje na −1,9 % BDP. Boljši rezultat od pričakovanega je predvsem posledica tega, da odhodki niso bili izvedeni v načrtovanem obsegu (zlasti socialni transferji in javne naložbe), povečanje prihodkov pa gre pripisati predvsem rasti, ki je bila boljša od pričakovane. V navedenih napovedih glede primanjkljaja niso zajeti stroški pokojninske reforme, ki so bili leta 2006 po ocenah okrog 2 % BDP, kar je v skladu s prehodnim obdobjem za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov[7], ki poteče spomladi 2007. Glavni cilj proračunske strategije v dopolnitvi iz novembra 2006 je do leta 2007 zmanjšati čezmerni primanjkljaj, in sicer z uporabo določbe prenovljenega pakta, po kateri je mogoče odšteti del stroškov pokojninske reforme. Za naslednja leta se v programu načrtuje postopno zmanjšanje primanjkljaja, tako da bo do leta 2009 dosežena referenčna vrednost 3 % BDP.8.  Primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjševal po 0,4 odstotne točke BDP letno (0,3 odstotne točke, če se štejejo tudi stroški pokojninske reforme), tj. z 1,9 % BDP leta 2006 na 0,6 % BDP leta 2009. Primarni presežek naj bi se po načrtih povečal z 0,5 % BDP leta 2006 na 1,7 % leta 2009. Ob upoštevanju učinkov omenjene odločitve Eurostata se bo glede na dopolnitev programa primanjkljaj zmanjšal s 3,9 % BDP leta 2006 na 2,9 % leta 2009. Po načrtih bo prilagoditev leta 2007 temeljila na prihodkih (povečanje deleža prihodkov za 0,6 odstotne točke BDP pri skoraj nespremenjenem deležu odhodkov), v obdobju 2008–2009 pa bo močno temeljila na odhodkih, tako da bo veliko zmanjšanje deleža prihodkov več kot izravnano (povprečno letno zmanjšanje deleža odhodkov za 1,6 odstotne točke, zlasti pri porabi in socialnih transferjih, ob povprečnem zmanjšanju deleža prihodkov za 1,2 odstotne točke, ki odraža v glavnem zmanjšanje socialnih transferjev in različne spremembe davčnega sistema, ki niso vedno podrobno določene). V primerjavi s prejšnjim programom so ciljni primanjkljaji zaradi veliko večje rasti in rezultata, ki je boljši od pričakovanega, popravljeni navzdol.9.  Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje s približno –2 % BDP leta 2006 na 0,75 % BDP leta 2009 na koncu programskega obdobja (brez stroškov pokojninske reforme). V tem programu, tako kot tudi v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki se ga v okviru programa ne namerava doseči v programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (ocenjen glede na primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno potencialno rast proizvodnje.10.  Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Tveganja so zlasti posledica preveč optimističnega makroekonomskega scenarija za obdobje 2008–2009, občutnih negotovosti glede učinkovitega izvajanja načrtovanih reform, pa tudi pomanjkanja podatkov o ukrepih v podporo načrtovani omejitvi odhodkov, ki so očitno na zgodnji stopnji zasnove. Zaradi tega se ukrepi, ki so bili sprejeti do zdaj, ne zdijo zadostni, tako da je treba načrtovane ukrepe okrepiti, da bo mogoče doseči navedene rezultate.11.  Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ni skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, ki ga priporoča Svet. Poleg tega proračunski cilji ne zagotavljajo zadostne varnostne rezerve, da bi se preprečila prekoračitev praga primanjkljaja (3 % BDP) ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba pospešiti strukturne prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja iz programa in tako izkoristiti obdobje ugodnih gospodarskih razmer, hkrati pa je treba strukturne prilagoditve tudi podpreti z ukrepi.12.  Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 42,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,4 odstotne točke. Če upoštevamo vpliv navedene odločitve Eurostata, se bo bruto javni dolg povečal z 48,9 % leta 2006 na 50,2 % leta 2009.13.  Poljska je država članica EU z najmanjšim proračunskim vplivom staranja, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva, pa naj bi se še zmanjšali, vzrok za to je deloma reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali; pod pogojem, da se bo pokojninska reforma izvajala v celoti. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer malce izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, dokler se ne preuči dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva, nadaljnja proračunska konsolidacija pa bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Poljska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ.14.  Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka reform, navedenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006, v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, za njegove proračunske napovedi pa se zdi, da upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti določeno uskladitev sistema socialnega varstva za kmete s splošnim nacionalnim sistemom, postopno uskladitev invalidnin s prenovljenim pokojninskim sistemom ter vzpostavitev paketa zagotovljenih zdravstvenih storitev.15.  Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja se ne zdijo primerni.16.  Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[8].Splošni sklep je, da program predvideva zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, vendar se dosedanji ukrepi ne zdijo ustrezni, načrtovani ukrepi pa se ne zdijo dovolj, da bi dosegli ta cilj. Program v naslednjih letih sicer predvideva ustrezen napredek k doseganju srednjeročnega cilja na podlagi dobrih možnosti za rast, vendar obstaja za doseganje proračunskih ciljev in trajnost prilagoditve znatno tveganje.Glede na zgornjo oceno in ob upoštevanju novega priporočila Poljski, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki ga je Svet sprejel [27. februarja 2007] v skladu s členom 104(7) Pogodbe, se Poljsko poziva, da:-  (i) okrepi prilagoditev, da bo v skladu z novim priporočilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007 zagotovila zmanjšanje čezmernega primanjkljaja;-  (ii) izkoristi ugodne gospodarske razmere in po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja pospeši prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja, in sicer z določitvijo in izvajanjem dodatnih ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene prilagoditve. Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |COM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | ni podatkov |KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | ni podatkov |Inflacija po HICP (v %) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |COM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | ni podatkov |KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |COM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | ni podatkov |KP jan. 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |COM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | ni podatkov |KP jan. 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |COM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | ni podatkov |KP jan. 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |COM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | ni podatkov |KP jan. 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | ni podatkov |Strukturni saldo3 (v % BDP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |COM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | ni podatkov |KP jan. 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |COM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | ni podatkov |KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | ni podatkov |Opombe: 1 Proračunske napovedi ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila pomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal –4,3 % BDP v letu 2005, –3,9 % v letu 2006, –3,4 % v letu 2007, –3,1 % v letu 2008 in –2,9 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 47,3 % BDP v letu 2005, 48,9 % v letu 2006, 50,0 % v letu 2007, 50,3 % v letu 2008 in 50,2 % v letu 2009. 2 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4 V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5 V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 6 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % in 5,0 % za posamezna leta v obdobju 2005–2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.[3] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.[4] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.[5] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.[8] Predloženi niso bili zlasti podatki o zaposlovanju glede na opravljene ure in o produktivnosti dela, merjeni v BDP na opravljeno uro. Manjkajo tudi prispevki k potencialni rasti.


				|

		52013PC0387

			Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Odločbe 2009/588/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Litvi /* COM/2013/0387 final - 2013/ () */

			   	Priporočilo za
SKLEP SVETA
o razveljavitvi Odločbe 2009/588/ES o obstoju
čezmernega primanjkljaja v Litvi
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Z Odločbo Sveta 2009/588/ES z
dne 7. julija 2009[1]
je bila po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti (PES) sprejeta odločitev, da v Litvi obstaja čezmeren
primanjkljaj. Svet je opozoril, da je leta 2008 javnofinančni primanjkljaj
dosegel 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz
Pogodbe, in naj bi se glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 leta
2009 povečal na 5,4 % BDP in leta 2010 še dodatno na 8 % BDP. Bruto
javnofinančni dolg je leta 2008 znašal 15,6 %, kar je znatno pod
referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.
(2)       Svet je
7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4)
Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[2] po priporočilu Komisije na
Litvo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj
odpravila najpozneje do konca leta 2011. Priporočilo je bilo objavljeno.
(3)       Svet je
9. februarja 2010 v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju
Evropske unije (PDEU) in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne
7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi
s čezmernim primanjkljajem po priporočilu Komisije in ob upoštevanju dejstva,
da so litovski organi sprejeli učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta
z dne 7. julija 2009 in da je v Litvi prišlo do nepričakovanih
neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne
finance, na Litvo naslovil revidirano priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta
odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2012. Priporočilo je bilo
objavljeno.
(4)       V skladu s členom 4 Protokola
o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama,
Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3
Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o
postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o
ustanovitvi Evropske skupnosti[3],
morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti
podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem
povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.
(5)       Svet bi moral sklep o
razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi
sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet odločitev o obstoju čezmernega
primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije v
obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti
3 % BDP[4].
(6)       Na podlagi podatkov, ki jih
je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES)
št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Litva poslala pred
1. aprilom 2013, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 je
ugotovljeno naslednje:
–
Potem ko je dosegel najvišjo vrednost
leta 2009 z 9,4 % BDP, se je javnofinančni primanjkljaj v Litvi leta
2010 zmanjšal na 7,2 % BDP, leta 2011 nato na 5,5 % BDP in leta 2012
na 3,2 % BDP. K temu izboljšanju so pripomogli ukrepi za konsolidacijo na
odhodkovni strani, zlasti nadaljnja omejitev rasti odhodkov v skladu z
litovskim zakonom o fiskalni disciplini, in ugodni ciklični pogoji.
–
Ker se za primanjkljaj v višini 3,2 % BDP
lahko šteje, da je blizu referenčne vrednosti, in ker je litovski delež dolga v
razmerju do BDP trajno pod 60 % referenčne vrednosti BDP, se lahko za
Litvo uporabljajo določbe glede Pakta za stabilnost in rast iz Uredbe 1467/97 v
zvezi s sistemskimi pokojninskimi reformami. Tako bi se moral pri oceni odprave
čezmernega primanjkljaja upoštevati neposredni neto strošek pokojninske
reforme. Ker so v letu 2012 neto stroški litovske sistemske pokojninske reforme
znašali 0,2 % BDP, kot je potrdila Komisija (Eurostat), ti razlagajo presežek
nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe v letu 2012.
–
V litovskem konvergenčnem programu za leto 2013 je
predvideno, da bo javnofinančni primanjkljaj še naprej padal, in sicer na
2,5 % BDP v letu 2013 ter na 1,5 % BDP v letu 2014, medtem ko
napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 prav tako predvidevajo izboljšanje,
čeprav počasnejše, javnofinančnega primanjkljaja, in sicer na 2,9 % BDP v
letu 2013 in 2,4 % BDP v letu 2014 ob predpostavki nespremenjenih politik.
Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod
referenčno vrednostjo 3 % BDP.
–
Napovedi služb Komisije iz pomladi 2013
predvidevajo rahlo znižanje bruto javnofinančnega dolga s 40,7 % BDP v
letu 2013 na 40,1 % BDP v letu 2014.
(7)       Svet poudarja, da bi morala
Litva z letom 2013, ki je leto po letu, v katerem je odpravila čezmerni
primanjkljaj, s primerno hitrostjo nadaljevati z doseganjem srednjeročnega
cilja, pri tem pa spoštovati tudi cilj v zvezi z odhodki.
(8)       V skladu s členom 126(12)
Pogodbe bi bilo treba sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja
razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju
Sveta odpravil.
(9)       Po mnenju Sveta se je
čezmerni primanjkljaj v Litvi odpravil, zato bi bilo treba Odločbo 2009/588/ES
razveljaviti –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni
primanjkljaj v Litvi odpravljen.
Člen 2
Odločba 2009/588/EC se razveljavi.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Republiko Litvo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 202, 4.8.2009, str. 44.
[2]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[3]               UL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[4]               V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta
stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in
konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf