title: Priporočilo odločba Sveta o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---                      KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                                       Bruselj, 7.5.2008
                                                       SEC(2008) 572 konč.

                                         Priporočilo

                                    ODLOČBA SVETA

     o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

                                    (predložila Komisija)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                  OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.      OZADJE

     V členu 104 Pogodbe je določeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu
     primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v
     zvezi s čezmernim primanjkljajem je natančneje določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o
     „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del
     Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati
     upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali
     dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je
     delež primanjkljaja znatno in stalno zmanjševal ter dosegel ravni blizu referenčne vrednosti;
     oziroma če ni preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu
     referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se
     delež dolga ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti).

     V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
     Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v
     okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/932,3,4 dvakrat
     na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih
     spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

     Na podlagi javnofinančnega primanjkljaja v višini 3,6 % BDP leta 20035 je Komisija 12. maja
     2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe začela izvajati postopek v zvezi
     s čezmernim primanjkljajem za Slovaško. Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije
     sklenil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)6. Hkrati je Svet, tudi
     na podlagi priporočila Komisije, na Slovaško naslovil priporočila v skladu s členom 104(7),
     naj čim prej in najpozneje do leta 2007 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj7.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     2
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
            (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).
     3
            Najnovejše obvestilo Slovaške je na voljo na spletni strani:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            Slovaška je lahko izkoriščala prehodno obdobje za izvajanje odločbe Eurostata z dne 2. marca 2004 o
            razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, in je zato prijavila zneske primanjkljaja in dolga brez neto
            stroškov svoje pokojninske reforme iz leta 2005 do aprila 2006 (sporočilo za javnost Eurostata št.
            117/2004 z dne 23. septembra 2004 o prehodnem obdobju za izvajanje odločbe iz sporočila za javnost
            Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004). Ker so v različnih dokumentih v okviru postopka v zvezi s
            čezmernim primanjkljajem, zlasti v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7), v celoti upoštevane
            posledice odločbe Eurostata iz marca 2004, vsi zneski primanjkljaja in dolga, navedeni v tem
            dokumentu, vključujejo stroške pokojninske reforme, in so zato popolnoma primerljivi.
     5
            SEC(2004) 577.
     6
            UL L 62, 9.3.2005, str. 16.
     7
            Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovaško so na voljo na spletni
            strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

SL                                                         2                                                             SL
 ---pagebreak---      Svet je slovaškim organom na podlagi člena 104(7) priporočil, naj „izvajajo ukrepe, ki so bili
     predvideni v srednjeročnem programu, da bi verodostojno in trajnostno dosegli cilj
     zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP najpozneje do leta 2007, v skladu s postopkom za
     zmanjšanje primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o
     konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004“; „odločno izvajajo ukrepe, ki so bili
     predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004, zlasti ukrepe, namenjene za predlagane
     nadaljnje reforme zdravstvenega varstva in nadaljnjo racionalizacijo javnega sektorja“;
     „pospešijo fiskalno prilagajanje, če izvajanje strukturnih reform povzroči višjo rast od
     pričakovane v konvergenčnem programu iz maja 2004, zlasti z dodelitvijo vseh prihodkov,
     višjih od načrtovanih, za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja“; ter „do 5. novembra 2004
     učinkovito ukrepajo, da bi dosegli ciljni primanjkljaj za leto 2005“.

     Poleg tega je Svet pozval slovaške organe, naj „utrdijo zavezujočo naravo triletnega
     proračunskega okvira z uvedbo natančnih srednjeročnih zgornjih mej odhodkov, ki jih
     sprejme parlament“.

     Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 5. julija 2004
     % BDP, razen če ni navedeno drugače             2003           2004    2005         2006         2007
     Javnofinančni saldo                              –3,6          –4,0    –3,9         –3,9         –3,0
     P.m.: realna rast BDP (%)                        4,2            4,1     4,3          5,0          4,7
     Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) in mnenje Sveta o konvergenčnem programu iz maja 2004, obe
     sprejeti 5. julija 2004.

     Komisija je 22. decembra 2004, tj. po izteku roka za sprejetje ukrepov, določenega v
     priporočilu Sveta, v sporočilu Svetu sklenila, da so ukrepi, ki jih je do takrat sprejela
     Slovaška, skladni s priporočilom Sveta, in da trenutno niso potrebni drugi ukrepi glede
     izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem8. Svet se je na sestanku 18. januarja
     2005 strinjal s to oceno.

     V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na
     podlagi priporočila Komisije razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi
     članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     2.       ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA

     Po podatkih, ki so bili na voljo maja 2004, ko je Komisija začela izvajati postopek v zvezi s
     čezmernim primanjkljajem za Slovaško, je primanjkljaj za leto 2003 znašal 3,6 % BDP, v
     naslednjih letih pa naj bi ostal nad referenčno vrednostjo. Na podlagi podatkov, ki jih je
     zagotovila Komisija (Eurostat) po obvestilu Slovaške pred aprilom 20089, je javnofinančni
     primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod 3 % BDP zaradi poznejše revizije podatkov
     (v obvestilu iz aprila 2007), ki je predvsem posledica spremembe v metodi evidentiranja
     davčnih prihodkov na podlagi poslovnih dogodkov. Dejanski primanjkljaj se je leta 2006
     povečal na 3,6 % BDP (predvsem zaradi precejšnjega povečanja javne porabe v višini 1 %
     BDP, ustvarjanja predhodnih zalog cigaret v pričakovanju neizbežnega povišanja trošarin in

     8
             SEC(2004) 1630.
     9
             Sporočilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008.

SL                                                           3                                                   SL
 ---pagebreak---      višjih stroškov pokojninske reforme leta 2005), leta 2007 pa je se nato zmanjšal na 2,2 %
     BDP10.

     Leta 2005 se je začela izvajati pokojninska reforma, ki je vplivala na socialne prispevke, saj je
     bilo 9 % bruto plač preusmerjenih v naložbeni (drugi) pokojninski steber. Zaradi širokega
     javnega zanimanja za ta steber in postopnega prehoda so se ti transferji prihodkov po ocenah
     povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BDP leta 2006 in 1,3 % BDP leta 2007.

     Slovaška se je zavezala, da bo davke na cigarete postopoma povišala do najnižjih ravni, ki jih
     zahteva EU. Tako so se davki povišali maja 2004, januarja 2006 in januarja 2008, spet pa naj
     bi se povišali decembra 2008. Pred vsemi dosedanjimi povišanji so bile ustvarjene precejšnje
     predhodne zaloge cigaret na različnih stopnjah distribucijske verige. To je povzročilo nihanja
     v davčnih prihodkih, zaradi česar so nastali davčni prihodki v približni višini 0,1 %, 0,3 % in
     0,5 % BDP v letih 2003, 2005 in 2007 v tem zaporedju, sledili pa so jim enaki primanjkljaji v
     naslednjih letih. Poleg tega ima Slovaška terjatve do več tujih držav. Zaradi odpisa nekaterih
     izmed teh terjatev se je primanjkljaj v letih 2003, 2005 in 2007 povečal za 0,4 %, 0,9 % in
     0,1 % BDP v tem zaporedju.

     Glede na primanjkljaj za leto 2003, ki je bil boljši, kot je bilo prvotno ocenjeno, se je dejanski
     primanjkljaj gibal v skladu z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil
     Svet v priporočilu na podlagi člena 104(7) Pogodbe, čeprav je bil potek konsolidacije precej
     drugačen. Zlasti je pomembno, da se je leta 2007 dejanski primanjkljaj zmanjšal za skoraj
     1,5 % BDP, tako da je znašal 2,2 % BDP. Na proračunsko konsolidacijo so ugodno vplivali
     naraščajoč BDP, rast zaposlovanja in rast prihodkov, ki so omogočili, da se razmerje med
     odhodki in BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje med prihodki in BDP. Na zmanjšanje
     razmerja med odhodki in BDP s 40,2 % BDP leta 2003 na 36,9 % BDP leta 2007 so vplivale
     tudi omejitve in reforme odhodkov. Te vključujejo omejitve socialnih nadomestil in
     nadomestil za brezposelnost, strožje pogoje za predčasno upokojitev ter postopno povišanje
     upokojitvene starosti. Ustanovitev državnega podjetja za avtoceste v letu 2005 je vladi
     omogočila, da gradnjo avtocest delno financira s posojili zasebnega sektorja. Kar zadeva
     prihodke, je bila leta 2004 uvedena celovita davčna reforma, na podlagi katere je bila
     obdavčitev preusmerjena s prihodkov na porabo. Skupaj z davčno reformo iz leta 2005 je
     prispevala k zmanjšanju razmerja med prihodki in BDP s 37,4 % BDP leta 2003 na 34,7 %
     BDP leta 2007.

     10
            Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v
            spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU kot celote so popravki običajno razmeroma
            majhni in v povprečju zanemarljivo večji od nič. Za Slovaško je glede na razliko med trenutno
            sporočenim primanjkljajem za leto 2007 in referenčno vrednostjo primanjkljaja malo verjetno, da bi
            morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili nad stopnjo 3 %
            BDP. Dejstvo, da obstajajo nerešena vprašanja glede sektorske razmejitve javne uprave na Slovaškem
            (zlasti glede ustrezne sektorske razvrstitve enot v zdravstvenem varstvu, kot so bolnišnice in
            zdravstvene zavarovalnice v splošni upravi ali sektor gospodarstva), v prihodnosti ne vpliva bistveno na
            tveganje gibanja navzgor ali navzdol zaradi popravkov primanjkljajev. Čeprav podrobni podatki niso na
            voljo, obstajajo znaki, da je finančni saldo enot, ki jih je treba ponovno razvrstiti znotraj ali zunaj javne
            uprave v skladu s pravili ESR95, zelo majhen. (Glej ugotovitve Eurostata o obisku na Slovaškem 10. in
            11. marca 2008:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
            L, kmalu na voljo).

SL                                                          4                                                               SL
 ---pagebreak---      Primanjkljaj za leto 2007 je bil pod 2,9 % BDP, kolikor je znašal uradni cilj, zastavljen v
     dopolnitvi konvergenčnega programa decembra 2006. Ta boljši rezultat je bil predvsem
     posledica rasti BDP in zaposlenosti, ki sta bili višji od predvidenih, sofinanciranja za sredstva
     EU, ki je bilo nižje od predvidenega, in predhodnih zalog cigaret konec leta 2007, ki so bile
     večje od pričakovanih in ki jih je sprožilo povišanje trošarine za tobačne izdelke januarja
     2008 ter so imele za posledico dodatne prihodke v višini 0,5 % BDP v primerjavi z 0,25 %
     BDP, kot je predvideno v programu.

     Vendar se ciklični dvig in deleži rasti zaradi strukturnih reform niso v celoti izkoristili za
     proračunsko konsolidacijo. Posledično se je strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen
     primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) še poslabšal in se s približno 1,5 %
     BDP v letu 2003 povečal na približno 3 % BDP v letu 2006, nato pa se je do leta 2007
     zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar je k poslabšanju strukturnega primanjkljaja delno
     prispevala tudi uvedba drugega naložbenega pokojninskega stebra leta 200511.

     3.       PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008 IN POZNEJE

     Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo glavni
     primanjkljaj še naprej zmanjševal in bo leta 2008 dosegel 2,0 % BDP, nato pa se bo v letu
     2009 povečal na 2,3 % BDP (ob običajni nespremenjeni politiki), pri čemer se bo rast BDP in
     zaposlovanja izrazito upočasnila, vendar bo še vedno velika. Ukrepi za povečanje prihodkov,
     vključeni v proračun za leto 2008, kot sta širitev osnove za davke od dohodkov pravnih oseb
     in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke, naj bi v letu 2008
     ustvarili dodatne prihodke v približni višini 0,25 % BDP. Primanjkljaj v prihodkih zaradi
     ustvarjanja predhodnih zalog cigaret v letu 2007 bo verjetno izravnan z nadaljnjim
     kopičenjem zalog cigaret zaradi manjšega povišanja trošarin, predvidenega za konec leta
     2008. Poleg tega bi moralo imeti začasno odprtje drugega pokojninskega stebra v prvi
     polovici leta 2008, ki omogoča izstop vsem trenutnim udeležencem in vstop novim
     udeležencem, za posledico enkratni prihodek v približni višini 0,1 % BDP, ker bodo
     prihranki, ustvarjeni v preteklih letih v drugem stebru, preneseni v obvezni dokladni steber, če
     se udeleženci odločijo izstopiti. Pri odhodkih naj bi se kmetijske subvencije še naprej bistveno
     povečevale. Glavni razlog za poslabšanje v letu 2009, predvideno v spomladanski napovedi,
     je verjetni primanjkljaj v prihodkih v približni višini 0,5 % BDP zaradi že omenjenega
     nadaljnjega ustvarjanja precejšnjih zalog cigaret, ki se pričakuje v letu 2008.

     Medtem ko je napoved za leto 2008 skladna z zadnjim uradnim ciljem 2 % BDP (ki ga je
     določilo ministrstvo za finance februarja 2008 kot odziv na mnenje Sveta iz februarja 2008 o
     dopolnitvi konvergenčnega programa iz novembra 2007), pa je napoved za leto 2009 bistveno
     presegla zadnji nacionalni cilj 1,7 % BDP (določen aprila 2008 v osnutku novega predloga
     proračuna), ki še ni podprt z določenimi ukrepi.

     11
            V skladu s členom 2(7) Uredbe (ES) št. 1467/97 je treba pri odločbi o razveljavitvi odločbe o obstoju
            čezmernega primanjkljaja upoštevati neto stroške pokojninske reforme, s katero se uvaja večstebrni
            sistem, ki vključuje obvezni naložbeni steber, če se je primanjkljaj bistveno in nenehno zmanjševal in
            dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti. Ker je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2007 pod 3-
            odstotno referenčno vrednostjo, ni potrebe za uporabo navedenega člena.

SL                                                         5                                                            SL
 ---pagebreak---      Strukturni primanjkljaj naj bi se med letoma 2007 in 2008 povečal s približno 2,5 % BDP na
     približno 2,75 % BDP, kar ni skladno s Paktom za stabilnost in rast, v katerem je določeno, da
     mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda
     znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnejših gospodarskih
     razmer. Ob predpostavki, da ne bo sprememb politik, se bo strukturni primanjkljaj v letu 2009
     še poslabšal in dosegel približno 3 % BDP, in sicer predvsem zaradi primanjkljaja v
     prihodkih, povezanega z ustvarjanjem predhodnih zalog cigaret.

     V skladu z mnenjem Sveta iz februarja 200812 o dopolnitvi konvergenčnega programa iz
     novembra 2007 se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne zadostuje, da bi se lahko
     srednjeročni cilj za Slovaško, in sicer strukturni primanjkljaj malo pod 1% BDP, dosegel do
     konca programskega obdobja (2010), kot je predvideno v programu. Svet je tudi sklenil, da
     sprememba, predvidena v strukturnem saldu za leto 2008, ni skladna s Paktom za stabilnost in
     rast in da mora biti bolj ambiciozno zastavljena.

     4.      GIBANJE IN NAPOVED DOLGA

     Delež dolga se je postopoma zmanjševal z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % BDP leta 2007,
     kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, razlog za to pa so predvsem prihodki iz
     privatizacije. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da bo
     bruto javni dolg v napovedanem obdobju ostal na splošno stabilen (ob nespremenjeni
     politiki).

     5.      SKLEPI

     Po podatkih, ki so bili na voljo maja 2004, je primanjkljaj za leto 2003 znašal 3,6 % BDP, v
     naslednjih letih pa naj bi ostal nad referenčno vrednostjo. Po zadnjih podatkih je
     javnofinančni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod 3 % BDP in se nato leta 2006
     povečal na 3,6 % BDP predvsem zaradi precejšnjega povečanja javne porabe. Glavni
     primanjkljaj se je nato leta 2007 zmanjšal na 2,2 % BDP. Strukturni saldo, to je ciklično
     prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je leta 2006 poslabšal za
     približno 2 % BDP, nato pa se je leta 2007 spet izboljšal za približno 0,5 % BDP. Glede na
     spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo glavni primanjkljaj
     še naprej zmanjševal in leta 2008 dosegel 2,0 % BDP, nato pa se bo ob nespremenjeni politiki
     v letu 2009 povečal na 2,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno
     zmanjšal pod zgornjo mejo 3 % BDP.

     Javnofinančni dolg se je zmanjšal z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007, kar je precej
     pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za
     leto 2008 se pričakuje, da bo delež dolga v napovedanem obdobju ostal na splošno stabilen
     (ob nespremenjeni politiki).

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen. V skladu s tem
     Komisija Svetu priporoča, naj razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja
     na Slovaškem.

     12
            UL C 49, 22.2.2008, str. 44.

SL                                                 6                                                  SL
 ---pagebreak---      Tabela 2: Proračunski razvoj v obdobju 2003–2009
                                                 2003 2004 2005 2006 2007                  2008               2009
                                                                                (2)   COM
                                                                                COM       KP          (3)    KP (2)
     % BDP, razen če ni navedeno drugače
                                                                                –2,3               –1,8
     Javnofinančni saldo                         –2,7   –2,4   –2,8   –3,6   –2,2   –2,0                 –2,3
                                                                                (–2,0)             (–1,7)
     - Skupaj prihodki                       37,4       35,4   35,3   33,5   34,7   34,3       33,0      33,8     31,8
     - Skupaj odhodki                        40,2       37,8   38,1   37,2   36,9   36,3       35,3      36,1     33,7
      Od tega:     - odhodki za obresti       2,5       2,2    1,7    1,5    1,4    1,4         1,4      1,4       1,5
                   - bruto naložbe v osnovna 2,6        2,4
                                                                                1,9     1,4
                   sredstva                                     2,1   2,2    1,9     1,9       1,8
     Stroški pokojninske reforme              0,0        0,0    0,8   1,2    1,3     1,3       1,3        1,3     1,3
                                                        –0,1    0,3                            ni                 ni
     Predhodne zaloge cigaret (neto učinek)                                                  podatko       –0,4 podatko
                                                     0,1                  –0,3 0,5       –0,1   v                  v
     Primarni saldo                                 –0,2 –0,2 –1,1 –2,2 –0,8 –0,6             –0,9         –1,0  –0,3
     Enkratni in začasni ukrepi                     –0,4 0,0 –0,9 0,0 –0,1                0,1  0,1          0,0   0,0
     Strukturni saldo (1)                           –1,4 –1,4 –1,0 –3,1 –2,6 –2,8             –3,1         –3,1  –2,4
     Strukturni primarni saldo (1)                   1,1    0,8    0,8 –1,7 –1,2 –1,5         –1,7         –1,7  –0,9
     Bruto javni dolg                               42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2             30,8         29,7  30,5
     Pm       realna rast BDP (%)                    4,8    5,2    6,6     8,5 10,4       7,0  6,8          6,2   5,8
     Pm       proizvodna vrzel                      –3,2 –3,4 –3,2 –1,6 1,9               2,7  2,3          2,5   2,1
     (1)
               Ciklično prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.
     (2)
               Ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih
               izračunale službe Komisije na podlagi informacij v programu.
     (3)
               Ob nespremenjeni politiki.
     Vira:     Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2008 (COM) in posodobitev konvergenčnega programa iz
               novembra 2007 (KP) (V oklepajih so zadnji nacionalni cilji, zastavljeni februarja in aprila 2008.).

SL                                                        7                                                               SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                             ODLOČBA SVETA

      o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –

     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

     ob upoštevanju priporočila Komisije,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Z Odločbo Sveta 2005/182/ES13, ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom
            104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Slovaškem obstaja čezmerni
            primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 3,6 %
            BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

     (2)    Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta
            (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v
            zvezi s čezmernim primanjkljajem14 po priporočilu Komisije na Slovaško naslovil
            priporočilo, v skladu s katerim mora Slovaška odpraviti stanje čezmernega
            primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno.

     (3)    V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega
            primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po
            mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

     (4)    V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen
            Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v
            okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem
            primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1.
            aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22.
            novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
            ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti15.

     (5)    Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Slovaške pred 1. aprilom 2008 zagotovila
            Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in
            spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje
            ugotovitve:

     13
            UL L 62, 9.3.2005, str. 16.
     14
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174,
            7.7.2005, str. 5).
     15
            UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005
            (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

SL                                                      8                                                          SL
 ---pagebreak---             –     zaradi revizije podatkov po odločbi Sveta iz leta 2004 o obstoju čezmernega
                  primanjkljaja je javnofinančni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod
                  3 % BDP. Leta 2006 se je povečal na 3,6 % BDP, nato pa se je leta 2007
                  zmanjšal na 2,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. To je
                  primerljivo s ciljem 2,9 % BDP, zastavljenim v dopolnitvi konvergenčnega
                  programa iz decembra 2006;

            –     na proračunsko konsolidacijo so ugodno vplivali naraščajoč BDP, rast
                  zaposlovanja in rast prihodkov, ki so omogočili, da se razmerje med odhodki in
                  BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje med prihodki in BDP. Na zmanjševanje
                  razmerja med odhodki in BDP so vplivale tudi omejitve in reforme odhodkov,
                  kot so precejšnje omejitve socialnih nadomestil. Vendar pa se ciklični dvig in
                  deleži rasti zaradi strukturnih reform niso v celoti izkoristili za proračunsko
                  konsolidacijo. Posledično se je strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen
                  primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah še poslabšal
                  in se s približno 1,5 % BDP leta 2003 povečal na približno 3 % BDP v letu
                  2006, nato pa se je do leta 2007 zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar se
                  lahko strukturno poslabšanje delno pripiše uvedbi drugega naložbenega
                  pokojninskega stebra leta 2005, saj so se transferji v ta steber po ocenah
                  povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BDP leta 2006 in 1,3 % BDP leta
                  2007. Poleg tega so povišanja trošarin za cigarete, pred katerimi so bile
                  ustvarjene precejšnje predhodne zaloge cigaret na različnih stopnjah
                  distribucijske verige, povzročila velika nihanja v davčnih prihodkih, zaradi
                  česar so v letih 2003, 2005 in 2007 nastali dodatni davčni prihodki, ki so jim v
                  naslednjih letih sledili enaki primanjkljaji;

            –     glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da
                  se bo dejanski primanjkljaj v letu še naprej zmanjševal in dosegel 2,0 % BDP,
                  na kar bodo vplivali predvsem možnosti za trajno veliko rast in nekateri ukrepi
                  za povečanje prihodkov, kot sta širitev osnove za davke od dohodkov pravnih
                  oseb in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke.
                  To je skladno z uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2 % BDP, zastavljenim
                  februarja 2008. Za leto 2009 pa spomladanska napoved ob nespremenjeni
                  politiki predvideva povečanje primanjkljaja na 2,3 % BDP. To kaže, da se je
                  primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod zgornjo mejo 3 % BDP.
                  Strukturni saldo se bo po napovedi v letu 2008 poslabšal za približno 0,25
                  odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki še za približno 0,25 odstotne
                  točke v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju
                  srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Slovaško strukturni
                  primanjkljaj malo pod 1 % BDP;

            –     javni dolg ostaja precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Zmanjšal se je z
                  42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007. Glede na spomladansko napoved
                  za leto 2008 se pričakuje, da bo delež dolga v napovedanem obdobju ostal na
                  splošno stabilen (ob nespremenjeni politiki).

     (6)   Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen, zato je treba
           Odločbo 2005/182/ES razveljaviti –

SL                                               9                                                   SL
 ---pagebreak---      SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                Člen 1

     Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen.

                                                Člen 2

     Odločba 2005/182/ES se razveljavi.

                                                Člen 3

     Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko.

     V Bruslju,

                                                 Za Svet
                                                 Predsednik

SL                                                10                                 SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  V zadnjih letih je vključitev reševanja sporov med vlagatelji in državo v trgovinske sporazume in sporazume o naložbah pod vse ostrejšim javnim nadzorom in vzbuja vedno več pomislekov. Ugotovljene so bile številne težave, ki izhajajo iz reševanja sporov med vlagatelji in državo, ki temelji na načelih arbitraže. Med te težave spadajo omejena legitimnost, doslednost in preglednost reševanja sporov med vlagatelji in državo ali njihovo pomanjkanje ter pomanjkanje možnosti pregleda.

                  Za odpravo teh omejitev si Unija že od leta 2015 prizadeva institucionalizirati sistem za reševanje naložbenih sporov v trgovinskih sporazumih EU in sporazumih EU o naložbah z vključitvijo sistema sodišča za naložbe. Vendar je sistem sodišča za naložbe dvostranski, zato ne more v celoti obravnavati navedenih težav. Poleg tega vključitev sistema sodišča za naložbe v sporazume Unije pomeni večjo upravno zapletenost in proračunske posledice.

                  Cilj pobude za večstransko sodišče za naložbe je vzpostaviti okvir za reševanje mednarodnih naložbenih sporov
                     1
                  , ki je stalen, neodvisen in legitimen, predvidljiv v smislu dosledne sodne prakse, omogoča pritožbo zoper odločitve, je stroškovno učinkovit, zagotavlja pregledne in učinkovite postopke ter omogoča posredovanje tretjih strani (med drugim na primer zainteresiranih okoljskih ali delavskih organizacij). Neodvisnost sodišča bi bilo treba zagotoviti s strogimi zahtevami glede etike in nepristranskosti, neobnovljivimi imenovanji, zaposlovanjem razsodnikov za polni delovni čas in neodvisnimi mehanizmi za imenovanje.

                  Ta pobuda bo obravnavala zgolj postopkovna vprašanja. Zadeve, kot so uporabno pravo ali standardi razlage, vključno z zagotavljanjem skladnosti z drugimi mednarodnimi obveznostmi (na primer iz konvencij Mednarodne organizacije dela in Združenih narodov), bodo obravnavane v okviru osnovnih sporazumov o naložbah, ki jih bo uporabljalo večstransko sodišče za naložbe.

                  Cilj te pobude je uskladiti politiko Unije glede reševanja naložbenih sporov in njen pristop na drugih področjih mednarodnega upravljanja in reševanja mednarodnih sporov, ki daje prednost večstranskim rešitvam. Ta pobuda ni del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov Komisije.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Komisija je v svojem dokumentu za razpravo iz maja 2015 z naslovom „Investment in TTIP and beyond – the path for reform – Enhancing the right to regulate and moving from current ad hoc arbitration towards an Investment Court“
                     2
                   (Naložbe v okviru TTIP in druge naložbe – na poti reform – Krepitev pravice do zakonodajnega urejanja in prehod od sedanjih ad hoc arbitraž k sodišču za naložbe) predlagala dvostopenjski pristop k reformi tradicionalnega sistema za reševanje sporov med vlagatelji in državo. Prvi korak je bila vključitev institucionaliziranega sodnega sistema za reševanje naložbenih sporov v prihodnje trgovinske sporazume Unije in sporazume Unije o naložbah (tj. sistema sodišča za naložbe). Pri drugem koraku pa naj bi si Unija prizadevala za ustanovitev večstranskega sodišča za naložbe. Cilj tega večstranskega sodišča bi bil nadomestiti vse dvostranske sisteme sodišča za naložbe iz trgovinskih sporazumov Unije in sporazumov Unije o naložbah ter Uniji, njenim državam članicam in partnerskim državam omogočiti, da v svojih obstoječih sporazumih o naložbah nadomestijo določbe o reševanju sporov med vlagatelji in državo z dostopom do večstranskega sodišča za naložbe.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  To priporočilo je v skladu s sporočilom Komisije z naslovom „Trgovina za vse“
                     3
                   iz oktobra 2015, v katerem je navedeno, da bo Komisija vzporedno s svojimi dvostranskimi prizadevanji „sodelovala s partnerji, da bi dosegla soglasje za polnopravno stalno mednarodno sodišče za naložbe“.

                  Komisija je ob objavi predlaganega besedila EU o zaščiti naložb in reševanju sporov o naložbah v okviru čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP) 12. novembra 2015 dejansko izjavila, da si bo „skupaj z drugimi državami prizadevala za ustanovitev stalnega mednarodnega sodišča za naložbe. [...] S tem bi se zastareli mehanizem reševanja sporov med vlagatelji in državo nadomestil s sodobnim, učinkovitim, preglednim in nepristranskim sistemom za reševanje mednarodnih naložbenih sporov.
                     4
                  “

                  Priporočilo je v skladu tudi z razmislekom Komisije o izkoriščanju globalizacije iz maja 2017
                     5
                  , ki se izrecno sklicuje na to pobudo, saj je navedeno, da mednarodnih naložbenih „[s]porov ne bi smeli več reševati arbitri v okviru t. i. ureditev za reševanje sporov med vlagateljem in državo. Zato je Komisija predlagala ustanovitev večstranskega sodišča za naložbe, s katerim bi se vzpostavil pošten in pregleden mehanizem [...].“

                  Poleg tega je Svet ob sprejetju sklepa o odobritvi podpisa celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) izjavil, da „Svet podpira prizadevanja Evropske komisije za vzpostavitev večstranskega sodišča za naložbe, ki bo nadomestil dvostranski sistem, ki bo uveden na podlagi celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, ko bo ta sprejet, in v skladu s postopkom, predvidenim v celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu“
                     6
                  .

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Člen 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Komisija predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj in imenovanju pogajalca Unije. V skladu s členom 218(4) PDEU lahko Svet pogajalcu da smernice.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  V skladu s členom 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih v izključni pristojnosti EU.

                  Unija ima glede zaščite naložb deloma izključno in deloma deljeno pristojnost.

                  Člen 3 PDEU določa, da ima Unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. V skladu s členom 207 PDEU so neposredne tuje naložbe, vključno z možnostjo pogajanja o mednarodnih sporazumih o neposrednih tujih naložbah in njihovega sklepanja, del skupne trgovinske politike Unije.

                  Sodišče je v svojem Mnenju 2/15 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Singapurjem potrdilo, da je Unija v skladu s členom 207 PDEU izključno pristojna za vsebinske standarde zaščite, ki so običajno vključeni v sporazume o naložbah, če se ti standardi uporabljajo za neposredne tuje naložbe
                     7
                  . V istem mnenju je tudi pojasnilo, da imajo v primeru posrednih naložb Unija in države članice deljeno pristojnost za navedene vsebinske standarde.

                  Poleg tega je Sodišče v istem mnenju nadalje pojasnilo, da imajo Unija in države članice deljeno pristojnost za reševanje sporov med vlagatelji in državo (v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami in posrednimi naložbami), če morajo države članice v nekaterih sporih delovati kot tožena stranka.

                  Unija je skupaj z državami članicami pogodbenica sporazumov, ki določajo tradicionalno reševanje sporov med vlagatelji in državo (Pogodba o energetski listini) ali sistem sodišča za naložbe (celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado – CETA), in se zanjo lahko določi, da je v sporih na podlagi teh sporazumov tožena stranka. Poleg tega se Komisija pogaja o več drugih sporazumih o prosti trgovini in samostojnih sporazumih o naložbah, ki vključujejo sistem sodišča za naložbe. Predvideva se, da bo Unija tožena stranka vsaj v nekaterih sporih na podlagi teh sporazumov.

                  Sodelovanje Unije pri predvideni konvenciji je torej potrebno, da bi na področje njene uporabe spadali tudi spori na podlagi navedenih sporazumov, v katerih bo Unija tožena stranka.

                  Obstoječi sporazumi, ki vključujejo reševanje sporov med vlagatelji in državo ali sistem sodišča za naložbe ter katerih pogodbenica je Unija (Pogodba o energetski listini in CETA), določajo, da so v nekaterih primerih tožena stranka države članice. Predvideni sporazumi, ki vključujejo sistem sodišča za naložbe, bi prav tako lahko določali, da so v nekaterih sporih tožena stranka države članice. Poleg tega je Unija v skladu z Uredbo (EU) št. 1219/2012
                     8
                   pooblastila države članice, da ohranijo ali sklenejo skoraj 1 400 dvostranskih pogodb o naložbah, ki vključujejo tradicionalno reševanje sporov med vlagatelji in državo. Zato bi večstransko reformo reševanja naložbenih sporov, predvideno s to pobudo, poleg Unije morale podpreti tudi države članice.

               •Sorazmernost

                  To priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zadevnih ciljev politike.

                  V skladu z načelom sorazmernosti so se upoštevale vse razumne možnosti politike, da bi se ocenila verjetna učinkovitost takega ukrepanja na področju politike. Te možnosti so podrobno opisane v poročilu o oceni učinka.

               •Izbira instrumenta

                  Priporočilo Komisije za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj v skladu s členom 218(3) PDEU, ki določa, da Komisija predloži priporočila Svetu, ki sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Pregled reševanja sporov med vlagatelji in državo se redno izvaja v okviru Pogodbe o energetski listini, pri kateri Unija in države članice kot pogodbenice dejavno sodelujejo. Čeprav posodobitev zaščite naložb, vključno z reševanjem sporov, ostaja prednostna naloga Unije v okviru pregleda Pogodbe o energetski listini, je najprimernejša oblika reforme reševanja naložbenih sporov večstranska reforma iz te pobude.

                  Glede na to, da je bil sistem sodišča za naložbe uveden šele nedavno, v zvezi z njim še ni bila izvedena nobena ocena.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Komisija je skozi celoten postopek ocene učinka dejavno sodelovala z zainteresiranimi stranmi in opravila obsežno posvetovanje.

                  Komisija je med 21. decembrom 2016 in 15. marcem 2017 opravila javno spletno posvetovanje, ki je bilo objavljeno na spletnem mestu GD za trgovino in opravljeno prek orodja „EU survey“ (tj. spletnega orodja Komisije za izvedbo javnih posvetovanj). Zainteresirane strani so bile pozvane, da odgovorijo na vprašanja, med drugim tudi o težavah in možnostih politike, ki so na voljo, tehničnih vidikih teh možnosti in morebitnih učinkih. Posvetovanje je pokazalo na splošno široko podporo za večstransko reformo reševanja naložbenih sporov, kot je opisana v tej pobudi, vendar še vedno ostajajo odprta vprašanja, zlasti v zvezi s tehničnimi vidiki reforme.

                  Posamezni odzivi v okviru javnega posvetovanja so bili objavljeni na spletnem mestu za posvetovanje. Zbirno poročilo o spletnem javnem posvetovanju in vseh drugih dejavnostih, ki jih je Komisija izvedla v okviru posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, je priloženo poročilu o oceni učinka.

               •Ocena učinka

                  Izvedena je bila ocena učinka večstranske reforme reševanja naložbenih sporov, vključno z morebitno ustanovitvijo večstranskega sodišča za naložbe. Poročilo o oceni učinka in njen povzetek ter pozitivno mnenje Odbora za regulativni nadzor so priloženi temu priporočilu.

                  Ker pobuda za večstransko sodišče za naložbe obravnava zgolj postopkovna pravila (tj. reševanje sporov) in ne pravil materialnega prava (ki so vključena v osnovne sporazume o naložbah), se zaradi nje ne pričakujejo nobeni znatni okoljski ali socialni učinki.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Večstransko sodišče za naložbe bo zmanjšalo upravno breme v zvezi z reševanjem naložbenih sporov, in sicer s centralizacijo vseh sporov na podlagi enotnega sklopa postopkovnih pravil. Zagotovilo bo dostop vlagateljev do legitimnega, neodvisnega in učinkovitega sistema za reševanje mednarodnih naložbenih sporov ne glede na velikost in/ali prihodek vlagateljev. MSP bodo lahko izkoristila dodatno pomoč, da bi se upošteval njihov nižji prihodek. Sodni postopki naj bi bili krajši in zato cenejši za vlagatelje v primerjavi s tradicionalnim nereformiranim sistemom. Poleg tega bosta večja predvidljivost in doslednost razlage materialnopravnih določb o naložbah prispevali k manjšemu številu sporov.

               •Temeljne pravice

                  Unijo v skladu s členom 21(1) PEU vodijo načela demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so povezana s to pobudo, vključno zlasti s členom 47 Listine EU o temeljnih pravicah.

                  Ukrepanje Unije na večstranski ravni ne more ogroziti ravni varstva temeljnih pravic v njej. Z večstranskim sodiščem za naložbe naj bi se ustvarilo dodatno pravno sredstvo po mednarodnem pravu za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti držav na podlagi mednarodnih sporazumov. Zato ne posega v obstoječe pravice tujih vlagateljev po notranjem pravu Unije in zakonih držav članic ali v pravna sredstva za uveljavljanje takih pravic po notranjem pravu.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Natančnih finančnih posledic te pobude na tej stopnji ni mogoče določiti, saj se je treba o ključnih elementih večstranskega sodišča za naložbe še pogajati. Pobuda se šteje za cenejšo možnost kot alternativa, tj. ohranitev sistema sodišča za naložbe v sporazumih, o katerih so se pogajanja že zaključila ali še potekajo, in obstoječega sistema. Na podlagi številnih predpostavk je bilo izvedenih več izračunov, ki so vključeni v poročilo o oceni učinka.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ko bo večstransko sodišče začelo delovati, ga bo Komisija redno spremljala. Prav tako bo redno revidirala finančne prispevke Unije k stroškom sodišča. Delovanje večstranskega sodišča za naložbe se bo ocenilo, ko bo to delovalo dovolj dolgo, da bodo na voljo ustrezni podatki. Priloženo poročilo o oceni učinka vsebuje nadaljnje podrobne informacije o predvidenem spremljanju in ocenjevanju.

               •Postopkovni vidiki

                  Komisija pozdravlja dejstvo, da člani Sveta Evropske unije v skladu s svojimi institucionalnimi praksami vedno bolj sodelujejo s svojimi parlamenti v zgodnji fazi naložbenih pogajanj. Člane Sveta Evropske unije spodbuja, da ravnajo enako v zvezi s tem priporočilom za sklep Sveta, ob ustreznem upoštevanju Sklepa Sveta 2013/488/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU
                     9
                  .

               Komisija objavi to priporočilo in njegov dodatek takoj po njunem sprejetju.

               Komisija priporoča, da se pogajalske smernice objavijo takoj po njihovem sprejetju.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               KER bi bilo treba začeti pogajanja z namenom sklenitve konvencije med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter drugimi zainteresiranimi državami o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije začne pogajanja o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo v skladu s pogajalskimi smernicami iz Priloge k temu sklepu.

               Člen 3

               Ta sklep in njegov dodatek se objavita takoj po njunem sprejetju.

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  Spori, ki izhajajo iz dvostranskih pogodb o naložbah med državami članicami (dvostranske pogodbe o naložbah znotraj EU), ter spori med vlagateljem iz ene države članice in drugo državo članico na podlagi Pogodbe o energetski listini so zunaj področja uporabe te pobude. Komisija meni, da so tovrstne pogodbe v nasprotju s pravom Unije.

                     (2)
                  Na voljo na
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Na voljo na
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154143.pdf
                  .

                     (4)
                  Glej
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Na voljo na
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_sl.pdf
                  .

                     (6)
                  Izjava 36 od izjav ob sprejetju sklepa Sveta o odobritvi podpisa CETA. Bruselj, 27. oktober 2016.

                     (7)
                  Mnenje Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2017 v zadevi C-2/15, EU:C:2017:376, v skladu s členom 218(11) PDEU o pristojnosti Evropske unije za sklenitev sporazuma o prosti trgovini s Singapurjem.

                     (8)
                  Uredba (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (UL L 351, 20.12.2012, str. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN-SL/TXT/?uri=CELEX:32013D0488&from=EN.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za sklep Sveta
            o odobritvi začetka pogajanj o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               DODATEK

               Kar zadeva postopek pogajanj:

               1.Unija si prizadeva zagotoviti, da postopek pogajanj o konvenciji omogoča vsem zainteresiranim državam in mednarodnim organizacijam, da učinkovito sodelujejo pri pogajanjih in doseganju soglasja.

               2.Unijo ves čas pogajanj zastopa Komisija. V skladu z načeloma lojalnega sodelovanja in enotnega zunanjega zastopanja, kot sta določeni v Pogodbah, se Unija in njene države članice, ki sodelujejo v pogajanjih, ves čas pogajanj v celoti usklajujejo in ustrezno ukrepajo.

               3.Pogajanja potekajo pod okriljem Komisije Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL). V primeru glasovanja države članice, ki so članice UNCITRAL, uveljavljajo svoje glasovalne pravice v skladu s temi smernicami in predhodno dogovorjenimi stališči EU.

               4.Unija si prizadeva zagotoviti, da pogajanja potekajo na pregleden način, med drugim tudi prek zvočnih in/ali spletnih vsebin, kadar je to mogoče, in da imajo predstavniki organizacij civilne družbe možnost sodelovati v razpravah kot akreditirani opazovalci.

               Kar zadeva vsebino pogajanj:

               5.Konvencija bi morala omogočati Uniji, da predloži spore, ki izhajajo iz sporazumov, katerih je ali bo pogodbenica, pristojnemu večstranskemu sodišču. Zato bi Unija morala imeti možnost, da postane pogodbenica konvencije, določbe konvencije pa bi morale biti oblikovane na način, ki omogoča njihovo učinkovito uporabo s strani Evropske unije.

               6.Konvencija bi morala tudi državam članicam Unije in tretjim državam omogočati, da predložijo spore, ki izhajajo iz sporazumov, katerih so ali bodo pogodbenice, pristojnemu večstranskemu sodišču
                  1
               .

               7.Osnovni mehanizem konvencije bi moral biti, da postane večstransko sodišče pristojno za dvostranski sporazum, kadar se obe pogodbenici sporazuma strinjata, da bosta predložili spore, ki izhajajo iz sporazuma, pristojnemu večstranskemu sodišču. V primeru večstranskih sporazumov bi morala konvencija omogočati dvema ali več pogodbenicam takega sporazuma, da se strinjajo, da bodo predložile spore, ki izhajajo iz večstranskega sporazuma, pristojnemu večstranskemu sodišču.

               8.Večstransko sodišče bi moralo biti sestavljeno iz sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča. Slednje bi moralo biti pristojno za pregled odločitev, ki jih izda prvostopenjsko sodišče, zaradi napak pri uporabi prava ali očitnih napak pri presoji dejstev. Pritožbeno sodišče bi moralo biti pooblaščeno, da vrne primere prvostopenjskemu sodišču za zaključek postopka glede na svoje ugotovitve.

               9.Zagotoviti bi bilo treba neodvisnost sodišča. Za člane sodišča (tako prvostopenjskega kot tudi pritožbenega) bi morale veljati stroge zahteve glede kvalifikacij in nepristranskosti. Konvencija bi morala določati pravila o etiki in mehanizme za ugovor. Člani sodišča bi morali prejemati stalno plačilo. Imenovati bi jih bilo treba za določeno, dolgo in nepodaljšljivo obdobje, poleg tega pa bi morali imeti zajamčen mandat in vsa potrebna jamstva za neodvisno delovanje. Imenovati bi jih bilo treba na podlagi objektivnega in preglednega postopka.

               10.Konvencija bi morala vključevati potrebno prožnost za prilagajanje razvijajočemu se članstvu in morebitnemu razvoju glede narave sporazumov, za katere bi lahko bilo pristojno sodišče. Konvencija ne bi smela izključevati možnosti sodišča, da se zanese na podporo sekretariata obstoječe mednarodne organizacije in da se v poznejši fazi vključi v strukturo take organizacije.

               11.Postopki pred večstranskim sodiščem bi morali potekati na pregleden način, vključno z možnostjo posredovanja tretjih strani, in sicer z uporabo pravil in standardov, določenih v okviru pravil UNCITRAL o preglednosti pri arbitražnem reševanju sporov med vlagatelji in državo na podlagi sporazumov, ali na podoben način.

               12.Za odločitve večstranskega sodišča bi se moral uporabljati sistem učinkovitega izvrševanja na mednarodni ravni.

               13.Eden od ciljev pogajanj bi moralo biti stroškovno učinkovito delovanje večstranskega sodišča, da se zagotovi njegova dostopnost za mala in srednja podjetja ter fizične osebe. Fiksne stroške sodišča, vključno s stroški plačila njegovih članov ter stroški upravne podpore in podpore sekretariata, bi načeloma morale kriti pogodbenice konvencije o ustanovitvi večstranskega sodišča. Razdelitev teh stroškov med pogodbenice bi morala biti pravična, pri čemer se lahko upoštevajo dejavniki, kot so stopnja razvoja pogodbenic, število sporazumov na pogodbenico, zadevni obseg njihovih mednarodnih naložbenih tokov ali stanje njihovih mednarodnih naložb.

               14.Unija bi si morala prizadevati za razpoložljivost podpore, da se zagotovi, da lahko države v razvoju in najmanj razvite države učinkovito delujejo v okviru sistema za reševanje naložbenih sporov. Taka pobuda je lahko del procesa ustanovitve večstranskega sodišča za naložbe ali pa se izvaja ločeno.

               15.Vsaka zainteresirana država in organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica sporazuma o naložbah, bi morala imeti možnost podpisati konvencijo o ustanovitvi večstranskega sodišča in pristopiti k njej. Konvencija bi morala začeti veljati takoj, ko je deponirano minimalno število listin o ratifikaciji.

                     (1)
                  Spori, ki izhajajo iz dvostranskih pogodb o naložbah med državami članicami (dvostranske pogodbe o naložbah znotraj EU), ter spori med vlagateljem iz ene države članice in drugo državo članico na podlagi Pogodbe o energetski listini so zunaj področja uporabe tega sklepa.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007PC0277

Priporočilo sklep Sveta o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti  /* KOM/2007/0277 končno - CNS 2007/0100 */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 6.6.2007COM(2007) 277 konč.2007/0100 (CNS)PriporočiloSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti(predložila Komisija)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMAkt o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005[1] je uvedel poenostavljen sistem pristopa Bolgarije in Romunije h konvencijam (in k protokolom), ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU) ali člena 293 PES. Pogajanja in sklenitev, kot v preteklosti, posebnih pridružitvenih protokolov k tem konvencijam (ki bi zahtevali ratifikacijo 27 držav) niso več potrebni: člen 3(3) Akta določa preprosto, da Bolgarija in Romunija pristopita k tem konvencijam in protokolom na podlagi Akta o pristopu.Člen 3(3) in (4) Akta o pristopu določa, da Svet v ta namen sprejme sklep, s katerim določi datum začetka veljavnosti teh konvencij za Bolgarijo in Romunijo ter sprejme vse potrebne prilagoditve k tem konvencijam, ki se zahtevajo zaradi pristopa teh dveh novih držav članic (kar pa v vsakem primeru vključuje sprejetje konvencij v bolgarskem in romunskem jeziku, da so lahko te različice „enako verodostojne“). Svet sprejme sklep na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.Priloga I k Aktu o pristopu vsebuje seznam sedmih zadevnih konvencij in protokolov na področju pravosodja in notranjih zadev. Ta seznam zajema Konvencijo o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti z dne 26. julija 1995[2], njena protokola z dne 27. septembra 1996[3] in 29. novembra 1996[4] ter Drugi protokol z dne 19. junija 1997[5], ki so bili vsi sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe EU in so bili sestavljeni za vzpostavitev skupne podlage za kazenskopravno zaščito finančnih interesov ES. Konvencija ter njena protokola z dne 27. septembra 1996 in 29. novembra 1996 so začeli veljati 17. oktobra 2002, potem ko jih je ratificiralo tedanjih 15 držav članic. Drugi protokol še vedno ni ratificiran v Italiji.V tem priporočilu Komisije ni treba izvesti vseh prilagoditev, ki so potrebne zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k zgoraj navedeni konvenciji in njenim protokolom v skladu s členom 3(4) Akta o pristopu.Komisija glede na zgoraj navedeno priporoča, naj Svet sprejme sklep o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in k njenim protokolom.2007/0100 (CNS)PriporočiloSKLEP SVETAo pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji z dne 26. julija 1995, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 27. septembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, k Protokolu z dne 29. novembra 1996, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti in k Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997, pripravljenem na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnostiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 3(4) Akta,ob upoštevanju priporočila Komisije[6],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7],ob upoštevanju naslednjega:(1) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[8], podpisana 26. julija 1995, je bila pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti“). Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti je začela veljati 17. oktobra 2002.(2) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti je bila dopolnjena s Protokolom z dne 27. septembra 1996, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[9] (v nadaljnjem besedilu „Protokol z dne 27. septembra 1996“) ter s Protokolom z dne 29. novembra 1996, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti[10] (v nadaljnjem besedilu „Protokol z dne 29. novembra 1996“); oba protokola sta začela veljati 17. oktobra 2002.(3) Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti je bila nadalje dopolnjena z Drugim protokolom z dne 19. junija 1997, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[11] (v nadaljnjem besedilu „Drugi protokol z dne 19. junija 1997“), ki pa še ni začel veljati.(4) V členu 3(3) Akta o pristopu je določeno, da Bolgarija in Romunija pristopata h konvencijam in protokolom, ki so bili sklenjeni med državami članicami in so našteti v Prilogi I k Aktu o pristopu ter med drugim zajemajo Konvencijo o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Protokol z dne 27. septembra 1996, Protokol z dne 29. novembra 1996 in Drugi protokol z dne 19. junija 1997. Za Bolgarijo in Romunijo začnejo ti veljati na dan, ki ga določi Svet –SKLENIL:Člen 1Besedila Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Protokola z dne 27. septembra 1996, Protokola z dne 29. novembra 1996 in Drugega protokola z dne 19. junija 1997, pripravljena v bolgarskem in romunskem jeziku ter priložena k temu sklepu, so verodostojna.Člen 21. Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Protokol z dne 27. septembra 1996 in Protokol z dne 29. novembra 1996 začnejo za Bolgarijo in Romunijo veljati prvi dan prvega meseca po datumu sprejetja tega sklepa, razen če začnejo v Bolgariji in Romuniji veljati že pred tem datumom.2. Drugi protokol z dne 19. junija 1997 začne za Bolgarijo in Romunijo veljati istega dne, ko začne ta protokol veljati v zadnji državi, ki je bila članica Evropske unije na datum, ko je Svet sprejel akt o pripravi tega protokola[12].Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .V Bruslju,za SvetPredsednikPRILOGA 1Besedilo Konvencije z dne 26. julija 1995, pripravljene na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v bolgarskem in romunskem jezikuPRILOGA 2Besedilo Protokola z dne 27. septembra 1996, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v bolgarskem in romunskem jezikuPRILOGA 3Besedilo Protokola z dne 29. novembra 1996, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti v bolgarskem in romunskem jezikuPRILOGA 4Besedilo Drugega protokola z dne 19. junija 1997, pripravljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti v bolgarskem in romunskem jeziku[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] UL L 157, 21.5.2005, str. 203.[2] Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 316, 27.11.1995, str. 49.[3] Protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 313, 23.10.1996, str. 2.[4] Protokol o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti, UL C 151, 20.5.1997, str. 2.[5] Drugi protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 221, 19.7.1997, str. 12.[6] UL C […], […], str. […].[7] UL C […], […], str. […].[8] UL C 316, 27.11.1995, str. 49.[9] UL C 313, 23.10.1996, str. 2.[10] UL C 151, 20.5.1997, str. 2.[11] UL C 221, 19.7.1997, str. 12.[12] Akt Sveta z dne 19. junija 1996 o pripravi Drugega protokola h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL C 221, 19.7.1997, str. 11.


				|

		52012PC0389

			Priporočilo SKLEP SVETA o pooblastitvi za začetek pogajanj za prilagoditev sporazumov (navedenih v Prilogi), podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.           Pogodba o pristopu Republike
Hrvaške k Evropski uniji[1]
je bila podpisana 9. decembra 2011.
2.           Republika Hrvaška se je v
skladu s členom 6 Akta o pristopu, ki določa pogoje za njen
pristop, zavezala, da bo pristopila k sporazumom, ki so jih sklenile ali
podpisale sedanje države članice in Unija z eno ali več tretjimi
državami ali mednarodno organizacijo. V skladu s to isto določbo se
pristop Hrvaške k takim sporazumom uredi s sklenitvijo protokola k takim sporazumom
med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in eno ali
več zadevnimi tretjimi državami ali mednarodno organizacijo. O teh
protokolih[2]
se na podlagi pogajalskih smernic, ki jih soglasno odobri Svet, in ob
posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic,
pogaja Komisija.
3.           Zato bi morala Komisija Svetu
predložiti priporočilo za sprejetje sklepa o pooblastitvi Komisije, da
začne pogajanja za prilagoditev sporazumov (navedenih v Prilogi k osnutku
priporočila), podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma
Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi
državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k
Evropski uniji. Komisijo bi bilo treba pooblastiti za pogajanje teh prilagoditev
v imenu Evropske unije in njenih držav članic, vključno z Republiko
Hrvaško, kadar bo začela veljati Pogodba o pristopu.
4.           Zaradi pristopa Republike
Hrvaške k Evropski uniji se je prav tako treba pogajati o spremembah nekaterih
preferencialnih sporazumov, ki jih je sklenila ali podpisala Evropska unija
oziroma Evropska unija in njene države članice z eno ali več tretjimi
državami ali mednarodnimi organizacijami.
5.           Dodatek 1 k pogajalskim
smernicam, priložen k osnutku sklepa Sveta, vsebuje nepopoln seznam sporazumov,
sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami
članicami ter tretjimi državami, ki bi jih bilo treba spremeniti zaradi
pristopa Republike Hrvaške k EU.
6.           Dodatek 2 k pogajalskim
smernicam vsebuje okvirni seznam „področnih“ sporazumov, ki bi jih bilo
tudi treba prilagoditi zaradi pristopa Republike Hrvaške k EU.
7.           Dodatek 3 pogajalske
direktive vsebuje okvirni seznam trgovinskih sporazumov, o katerih se Evropska
unija pogaja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami in ki bodo
podpisane pred 1. julijem 2013, ki je predvideni datum pristopa
Republike Hrvaške k Evropski uniji. Ko bodo ti sporazumi podpisani, jih bo prav
tako treba prilagoditi, da se bo upošteval pristop Republike Hrvaške k EU.
8.           Z nekaterimi sporazumi,
naštetimi v dodatkih, so ustanovljeni institucionalni organi, ki imajo pravico
sprejemati sklepe, zavezujoče za vse pogodbenice. Pooblastilo, ki ga mora
podeliti Svet, bo moralo zajemati tudi navedene sklepe.
Komisija zato priporoča, da Svet:
–
sprejme priloženi sklep, s katerim odobri
začetek pogajanj za prilagoditev zgoraj navedenih sporazumov, podpisanih
ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami
članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi
organizacijami zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji;
–
izda pogajalske smernice, priložene navedenemu
sklepu;
–
imenuje poseben odbor, s katerim se je treba
posvetovati pri vodenju pogajanj.
2012/0189 (NLE)
Priporočilo
SKLEP SVETA
o pooblastitvi za začetek pogajanj za
prilagoditev sporazumov (navedenih v Prilogi), podpisanih ali sklenjenih med
Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter
eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi
pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe med Kraljevino Belgijo,
Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko
Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino
Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko
Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Madžarsko, Republiko
Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko,
Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko,
Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in
Severna Irska (državami članicami Evropske unije) ter Republiko Hrvaško o
pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji[3],
podpisane 9. decembra 2011, ter zlasti člena 3(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa
Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o
delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko
energijo[4]
ter zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju dejstva, da je treba
začeti pogajanja za prilagoditev sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med
Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter
eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi
pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija je pooblaščena, da se v imenu
Unije oziroma Evropske unije in njenih držav članic, vključno z
Republiko Hrvaško, kadar bo začela veljati Pogodba o pristopu, pogaja o
prilagoditvi sporazumov, podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma
Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi
državami ali mednarodnimi organizacijami.
Člen 2
Pogajalske smernice so opredeljene v Prilogi.
Okvirni seznam sporazumov, ki jih je treba prilagoditi, je v Prilogi k tem
direktivam.
Člen 3
Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z [ime
posebnega odbora vnese Svet].
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Komisijo.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
PRILOGA
Smernice za pogajanja v imenu Unije oziroma
Evropske unije in njenih držav članic za prilagoditev sporazumov,
podpisanih ali sklenjenih med Evropsko unijo oziroma Evropsko unijo in njenimi
državami članicami ter eno ali več tretjimi državami ali mednarodnimi
organizacijami
Dodatki od 1 do 3 k tem pogajalskim smernicam
vsebujejo okvirni seznam sporazumov, ki jih je treba prilagoditi zaradi
pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.
V zvezi s temi sporazumi in morebitnimi
prihodnjimi sporazumi iste vrste, ki začnejo veljati pred pristopom, bi se
bilo treba pogajati o protokolih, ki bi morali po potrebi zagotoviti
potrebne prilagoditve zaradi pristopa nove pogodbenice (Hrvaška).
Poleg tega je treba pregledati sedanje
trgovinske ugodnosti, če obstajajo, in upoštevati tradicionalno
trgovino in obstoječe trgovinske ugodnosti med tretjimi državami
partnericami in Hrvaško, da se ohrani vsaj tradicionalna trgovina.
V bistvu bi bilo treba te sporazume spremeniti
tako, da se na seznam pogodbenic doda Hrvaška in/ali prilagodi vsebina vsakega
sporazuma, s čimer se upošteva pristop Hrvaške k EU.
Protokoli bi morali vsebovati klavzulo, ki
določa, da se sporazumi spremenijo ob začetku veljavnosti Pogodbe o
pristopu Hrvaške k EU, tj. predvidoma 1. julija 2013.
Pogajanja bi bilo treba končati čim
prej za zagotovitev, da bodo protokoli začeli veljati na dan pristopa
Hrvaške in pod pogojem njenega pristopa. Če protokoli ne bodo začeli
veljati na dan pristopa, je treba predvideti začasno uporabo in pri tem
upoštevati posamezne postopke v EU in zadevnih tretjih državah.
DODATEK 1 k
pogajalskim smernicam
Sporazumi o
trgovini, pridružitveni sporazumi, okvirni sporazumi, sporazumi o partnerstvu
in sodelovanju
Seznam glede na
datum
   || Uradni naslov || Vrsta || Datum podpisa
 1 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (*) || dvostranski || 11. maj 2012
 2 || Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (*) || dvostranski || 29. mar. 2012
 3 || Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (*) || dvostranski || 6. okt. 2010
 4 || Sporazum o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (*) || večstranski || 22. junij 2010
 5 || Okvirni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (*) || dvostranski || 10. maj 2010
 6 || Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (*) || dvostranski || 9. nov. 2009
 7 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Južno Afriko na drugi strani o spremembi Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju (*) || dvostranski || 11. sept. 2009
 8 || Začasni sporazum o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani || večstranski || 29. avg. 2009
 9 || Začasni sporazum o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani || večstranski || 30. julij 2009
 10 || Začasni sporazum, ki vodi k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani ter državami SADC SGP na drugi strani (*) || večstranski || 4. junij 2009
 11 || Vmesni sporazum, ki vodi k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (*) || dvostranski || 15. jan. 2009
 12 || Vmesni sporazum o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (*) || dvostranski || 26. nov. 2008
 13 || Sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (*) || večstranski || 15. okt. 2008
 14 || Memorandum o sodelovanju med Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Evropsko skupnostjo na področju revizij/inšpekcijskih pregledov varnosti in sorodnih zadev || dvostranski || 17. sept. 2008
 15 || Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani || dvostranski || 16. junij 2008
 16 || Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (*) || dvostranski || 16. junij 2008
 17 || Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani || dvostranski || 29. april 2008
 18 || Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (*) || dvostranski || 29. april 2008
 19 || Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani || dvostranski || 15. okt. 2007
 20 || Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani || dvostranski || 12. junij 2006
 21 || Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 || večstranski || 22. dec. 2005
 22 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani || dvostranski || 11. okt. 2004
 23 || Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Andsko skupnostjo in njenimi državami članicami (Bolivija, Kolumbija, Ekvador, Peru in Venezuela) na drugi strani (*) || večstranski || 15. dec. 2003
 24 || Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama na drugi strani (*) || večstranski || 15. dec. 2003
 25 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kanado o trgovini z vini in žganimi pijačami || dvostranski || 16. sept. 2003
 26 || Sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani || dvostranski || 18. nov. 2002
 27 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani || dvostranski || 17. junij 2002
 28 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani || dvostranski || 22. april 2002
 29 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani || dvostranski || 25. junij 2001
 30 || Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani || dvostranski || 9. april 2001
 31 || Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 || večstranski || 23. junij 2000
 32 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš o partnerstvu in razvoju || dvostranski || 22. maj 2000
 33 || Sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi || dvostranski || 11. okt. 1999
 34 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (*) || dvostranski || 25. maj 1998
 35 || Sporazum o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi || dvostranski || 8. dec. 1997
 36 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Jemen || dvostranski || 25. nov. 1997
 37 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani || dvostranski || 24. nov. 1997
 38 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo || dvostranski || 29. april 1997
 39 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Laoško ljudsko demokratično republiko || dvostranski || 29. april 1997
 40 || Začasni evro-mediteranski pridružitveni sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani || dvostranski || 24. feb. 1997
 41 || Sporazum med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani || dvostranski || 6. dec. 1996
 42 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani || dvostranski || 21. junij 1996
 43 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani || dvostranski || 22. april 1996
 44 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani || dvostranski || 22. april 1996
 45 || Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani || dvostranski || 26. feb. 1996
 46 || Medregionalni okvirni sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Skupnim trgom juga in njegovimi državami pogodbenicami na drugi strani – Skupna izjava o političnem dialogu med Evropsko unijo in Mercosurjem || večstranski || 15. dec. 1995
 47 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani || dvostranski || 20. nov. 1995
 48 || Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani || dvostranski || 17. maj 995
 49 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Belorusijo (*) || dvostranski || 6. marec 1995
 50 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani || dvostranski || 9. feb. 1995
 51 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami in Republiko Kazahstan || dvostranski || 23. jan. 1995
 52 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani || dvostranski || 28. nov. 1994
 53 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi strani || dvostranski || 24. junij 1994
 54 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Ukrajino na drugi strani || dvostranski || 14. junij 1994
 55 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o partnerstvu in razvoju || dvostranski || 20. dec. 1993
 56 || Sporazum o trgovini in gospodarskem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Mongolijo || dvostranski || 16. junij 1992
 57 || Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro – Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro || večstranski || 28. junij 1990
 58 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in državami pogodbenicami Listine Sveta za sodelovanje arabskih zalivskih držav (Združenimi arabskimi emirati, Državo Bahrajn, Kraljevino Saudovo Arabijo, Sultanatom Oman, Državo Katar in Državo Kuvajt) na drugi || večstranski || 15. junij 1988
 59 || Sporazum o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Ljudsko republiko Kitajsko || dvostranski || 21. maj 1985
 60 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije || večstranski || 7. marec 1980
 61 || Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS) in Belgijo, Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Francijo, Irsko, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko in Združenim kraljestvom, državami članicami navedene Skupnosti (države članice) na eni strani ter Mednarodnim združenjem za razvoj (združenje) na drugi strani || večstranski || 2. maj 1978
 62 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko || dvostranski || 18. jan. 1977
 63 || Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško || dvostranski || 14. maj 1973
 64 || Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Islandijo || dvostranski || 22. julij 1972
 65 || Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo || dvostranski || 22. julij 1972
 66 || Sporazum o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo || dvostranski || 12. sept. 1963
 (*) Ta pogodba še ni začela veljati.
DODATEK 2 k
pogajalskim smernicam
Mešani
področni sporazumi, ki jih je sklenila EU (ali prej Evropske skupnosti) in
države članice
Seznam glede na
datum
   || Uradni naslov || Vrsta || Datum podpisa
 1 || Sporazum med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov(*) || dvostranski || 29. junij 2011
 2 || Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (*) || večstranski || 21. junij 2011
 3 || Pomožni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (*) || večstranski || 21. junij 2011
 4 || Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (*) || dvostranski || 15. dec. 2010
 5 || Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (*) || dvostranski || 2. dec. 2010
 6 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (*) || dvostranski || 22. sept. 2010
 7 || Protokol, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi strani (*) || dvostranski || 24. junij 2010
 8 || Sporazum o zračnem prometu med Kanado ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami (*) || dvostranski || 17. dec. 2009
 9 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Nepala o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 23. jan. 2009
 10 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o nekaterih vidikih zračnih prevozov || dvostranski || 9. dec. 2008
 11 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 28. dec. 2008
 12 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Avstralije o nekaterih vidikih zračnih prevozov || dvostranski || 29. april 2008
 13 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 25. feb. 2008
 14 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 30. nov. 2007
 15 || Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi (*) || dvostranski || 30. april 2007
 16 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov || dvostranski || 22. marec 2007
 17 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 12. dec. 2006
 18 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Maroko v zvezi s civilnim globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS) (*) || dvostranski || 12. dec. 2006
 19 || Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani (*) || dvostranski || 12. dec. 2006
 20 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo (GNSS) (*) || dvostranski || 9. sept. 2006
 21 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Singapur o nekaterih vidikih zračnih prevozov (*) || dvostranski || 9. junij 2006
 22 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o nekaterih vidikih zračnih prevozov || dvostranski || 1. dec. 2005
 23 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino za civilni globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) (*) || dvostranski || 1. dec. 2005
 24 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani v boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo njihovim finančnim interesom (*) || dvostranski || 26. okt. 2004
 25 || Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo, Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske in Švicarsko konfederacijo || dvostranski || 26. okt. 2004
 26 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Državo Izrael na področju civilnega globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) (*) || dvostranski || 13. julij 2004
 27 || Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ljudsko republiko Kitajsko na področju civilnega globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) – GALILEO (*) || dvostranski || 30. okt. 2003
 28 || Sporazum o pomorskem prevozu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani || dvostranski || 6. dec. 2002
 29 || Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu || dvostranski || 21. junij 1999
 30 || Sporazum med Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Irsko, Italijansko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju člena III(1) in (4) Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja || dvostranski || 5. april 1973
 (*) Ta pogodba še ni začela veljati.
DODATEK 3 k
pogajalskim smernicam
Sporazumi, ki še
niso podpisani ali v poteku pogajanj
   || Naslov Sporazuma || Vrsta sporazuma
 1 || Sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Ukrajino o vzpostavitvi skupnega zračnega prostora || dvostranski
 2 || Sporazum med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o nekaterih vidikih zračnega prevoza || dvostranski
 3 || Sporazum med Evropsko unijo in Vlado Republike Turčije o nekaterih vidikih zračnega prevoza || dvostranski
 4 || Sporazum med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko o nekaterih vidikih zračnega prevoza || dvostranski
 5 || Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani || večstranski
 6 || Sporazum o zračnem prevozu med Federativno republiko Brazilijo na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani || dvostranski
 7 || Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo || dvostranski
 8 || Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum s Kanado || dvostranski
 9 || Evro-mediteranski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Države Izrael na drugi strani || dvostranski
 10 || Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani || dvostranski
 11 || Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani || dvostranski
 12 || Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani || dvostranski
 13 || Okvirni trgovinski sporazum z Libijo || dvostranski
 14 || Sporazum o prosti trgovini z Indijo || dvostranski
 15 || Sporazum o prosti trgovini z Malezijo || dvostranski
 16 || Sporazum o prosti trgovini z državami MERCOSUR || večstranski
 17 || Sporazum o prosti trgovini s Singapurjem || dvostranski
 18 || Začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu z Bocvano, Lesotom, Namibijo in Svazijem || večstranski
 19 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Malezijo || dvostranski
 20 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Filipini || dvostranski
 21 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Singapurjem || dvostranski
 22 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Tajsko || dvostranski
 23 || Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom || dvostranski
 24 || Trgovinski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kolumbijo in Perujem || večstranski
[1]               [Celotni naslov, sklic na objavo v UL, če je že na
voljo.]
[2]               Razen če se zadevni sporazum izključno ali
pretežno nanaša na skupno zunanjo in varnostno politiko.
[3]               UL L xxx, xx.xx.xxxx, str. x.
[4]               UL L xxx, xx.xx.xxxx, str. x.