title: Priporočilo Sveta z dne 14. maja 2008 o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic

text:
               29.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 139/57

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 14. maja 2008
   o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic
   (2008/399/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 99(2) in člena 128(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. marca 2008,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je julija 2005 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2005–2008) (1) in Sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj oblikujeta „Integrirane smernice za rast in delovna mesta“. Države članice so bile pozvane, da upoštevajo integrirane smernice za rast in delovna mesta v nacionalnih programih reform (v nadaljnjem besedilu „NPR“).

               (2)

               Države članice so do oktobra 2005 predložile NPR, ki jih je Komisija ocenila in o njih poročala v prispevku spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta leta 2006.

               (3)

               Spomladanski Evropski svet leta 2006 je upošteval te dokumente in opredelil štiri prednostna področja (raziskave, razvoj in inovacije, poslovno okolje, zaposlitvene možnosti in integrirana energetska politika), znotraj katerih je bilo sprejeto omejeno število posebnih ukrepov, in pozval države članic, da jih izvedejo do konca leta 2007.

               (4)

               V skladu s sklepi spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2006 so države članice predstavile letna poročila o izvajanju nacionalnih programov reform (poročila o izvajanju). Komisija je ta priporočila o izvajanju analizirala in svoje ugotovitve predložila v Letnem poročilu o napredku za leto 2007.

               (5)

               Na podlagi te analize so bila leta 2007 za države članice izdana številna priporočila po posameznih državah. Za skladno in celostno izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta so bila ta priporočila sprejeta v enotnem dokumentu, Priporočilo Sveta 2007/209/ES z dne 27. marca 2007 o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2007 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic (3). Ta pristop je odražal integrirano strukturo NPR in poročil o izvajanju ter nujno usklajenost med smernicami zaposlovanja in splošnimi smernicami ekonomskih politik iz člena 99(2), kakor je poudarjeno v členu 128(2) Pogodbe.

               (6)

               Komisija je analizirala odziv na priporočila, kakor je predstavljeno v poročilih o izvajanju držav članic za leto 2007, in je predložila analizo tega odziva v strateškem poročilu. Na podlagi te analize in glede na to, da je za izvedbo strukturnih reform potreben čas, se v tem dokumentu predlaga, da se navedena priporočila v velikem obsegu ne spremenijo in se jih prilagodi v skladu z napredkom, doseženim po njihovem sprejetju spomladi 2007.

               (7)

               Za polno izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta bi moralo to priporočilo vsebovati tudi posebna priporočila državam članicam euroobmočja.

               (8)

               Za krepitev usklajevanja reform in povečanje procesa večstranskega nadzora v okviru Sveta bi morale države članice določiti podrobne in konkretne ukrepe, ki zadevajo odziv njihovih specifičnih politik na priporočila po posameznih državah in izpostavljena vprašanja v svojih nacionalnih programih reform in nadaljnjih letnih poročilih o izvajanju, poleg tega pa bi morala Komisija analitično trdneje podpirati predlagana priporočila –

         PRIPOROČA, naj države članice sprejmejo ukrepe v skladu s smernicami iz Priloge ter poročajo o nadaljnjem ukrepanju v naslednjih programih v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta.

      V Bruslju, 14. maja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         A. BAJUK

      (1)  UL L 205, 6.8.2005, str. 28.

      (2)  UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

      (3)  UL L 92, 3.4.2007, str. 23.

      PRILOGA
      BELGIJA

                  1.

                  V skladu z belgijskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena za izvajanje ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Belgija je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočila Sveta, vendar je dodatna reforma še vedno potrebna. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz belgijskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo politike za zmanjšanje emisij in obetavne rezultate sistema za usmerjanje in spremljanje brezposelnih ljudi.

                  5.

                  Področja iz belgijskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: zmanjšanje davčne obremenitve dela, krepitev proračunske konsolidacije in izboljšanje uspešnosti trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Belgija:

                              —

                              nadaljuje s prizadevanji za dodatno zmanjšanje davčne obremenitve dela, zlasti z zmanjšanjem davčnega primeža za nizko kvalificirane delavce, hkrati pa krepi proračunsko konsolidacijo – cilj teh prizadevanj naj bi bilo povprečje sosednjih držav,

                              —

                              poveča ukrepe politike za izboljšanje uspešnosti njenega trga dela s celovito strategijo v skladu z integriranim pristopom prožne varnosti, da se spodbudijo udeležba na trgu dela in manjše regionalne razlike ter poveča udeležba v vseživljenjskem učenju.

                  6.

                  Poleg tega bo za Belgijo pomembno, da se osredotoči na naslednje izzive: polno izvajanje strategije, katere cilj je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ, vključno z omejitvijo izdatkov, proračunskimi presežki in stalnim zmanjšanjem javnega dolga; nujno sprejetje dodatnih ukrepov za izboljšanje konkurence na trgu plina in električne energije, vključno z vzpostavitvijo neodvisnih in učinkovitih regulativnih organov ter dodatnimi ukrepi v zvezi z operaterji za prenos in distribucijo; znatno krepitev zaveze k spodbujanju raziskav, razvoja in inovacij, zlasti s povečanjem stopnje in vpliva javnega financiranja ter razvojem usklajene mešanice politik na vseh ravneh ter nadaljnje izvajanje ukrepov za povečanje stopnje zaposlenosti za starejše delavce in ranljive skupine, spremljanje njihovega vpliva in, če je potrebno, sprejetje nadaljnjih ukrepov za aktiviranje.

            BOLGARIJA

                  1.

                  V skladu z bolgarskim poročilom o izvajanju za leto 2007, oceno Komisije o njenem nacionalnem programu reform in na podlagi integriranih smernic za rast in delovna mesta je mogoče ugotoviti naslednje.

                  2.

                  Nacionalni program reform je na splošno usmerjen k pravim izzivom, vendar bo na nekaterih področjih potrebno razviti konkretnejše ukrepe, zlasti v zvezi z nadaljnjo krepitvijo upravne zmogljivosti, nujno in znatno pa bo potrebno zmanjšati tudi nepotrebne upravne postopke, da bi poslovno okolje postalo bolj dinamično in konkurenčno. Glede na vedno večja gospodarska neravnovesja je za Bolgarijo zlasti pomembno, da pospeši izvajanje nacionalnega programa reform, da se ustvarijo potrebni pogoji za trajnostno rast in delovna mesta v srednjeročnem do dolgoročnem obdobju.

                  3.

                  Prednosti nacionalnega programa reform zajemajo jasno analizo problema, pravilno opredelitev prednostnih nalog, pravilno zaporedje reform in veliko politično odgovornost. Izvedene so bile pomembne določbe za strogo spremljanje napredka na najvišji politični ravni, ki naj bi se izkazale kot učinkovito orodje za zagotavljanje hitrega in učinkovitega izvajanja nacionalnega programa reform. Poleg tega nacionalni program reform temelji na strogi proračunski politiki, ki daje trdno podlago za pospeševanje potrebnih strukturnih reform, da se zagotovi dolgoročna rast.

                  4.

                  Področja iz bolgarskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, proračunski vpliv ukrepov in podrobnosti o postopkih spremljanja in ocenjevanja pa morajo biti jasno predstavljena, so: administrativna zmogljivost; makroekonomsko neravnovesje; birokracija; ter delovanje trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Bolgarija:

                              —

                              nujno dodatno okrepi upravno zmogljivost in se zlasti osredotoči na ključne vladne funkcije, vključno z regulativnimi organi in sodstvom,

                              —

                              zaustavi vedno večji primanjkljaj tekočega računa in inflacijske pritiske, zlasti s strogo proračunsko politiko, izboljšanjem kakovosti javnofinančnih odhodkov in spodbujanjem zmerne rasti plač ter njihovega prožnejšega določanja, da se ohrani razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti,

                              —

                              sprejme nove ukrepe in hitro izvede sprejete ukrepe za znatno zmanjšanje nepotrebnih upravnih postopkov in skrajšanje zamud pri postopkih, da se izboljša poslovno okolje (zlasti za MSP in pomoč pri zagonu novih podjetij), kar bo pripomoglo tudi v boju proti korupciji,

                              —

                              poveča kakovost ponudbe delovne sile in stopnjo zaposlenosti z izboljšanjem učinkovitosti in uspešnosti aktivnih politik trga dela ter nadalje preoblikuje izobraževalni sistem za povečanje strokovnega znanja na raven, ki bolje ustreza potrebam trga dela, in s tem zmanjša zgodnje opuščanje šolanja.

                  5.

                  Poleg tega bo za Bolgarijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na: sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti kar zadeva morebitno tveganje glede primernosti in vzdržnosti pokojnin; zagotovitev vseh potrebnih osnovnih pogojev za močno konkurenco v mrežnih gospodarskih panogah; pripravo integrirane politike za raziskave, razvoj in inovacije, katerih cilj je zlasti preoblikovanje javnega sistema za raziskave in razvoj, prenos javne pomoči na raziskave in razvoj – na podlagi splošnega cilja intenzivnosti pomoči za raziskave in razvoj za leto 2010 – k bolj konkurenčnemu financiranju, usmerjenemu h ključnim prednostnim nalogam; obravnavanje neprijavljenega dela tako, da okrepi institucionalne zmogljivosti za izvajanje inšpekcij in zagotovitev izvrševanja zakonov ter dokončanje strategije vseživljenjskega učenja in povečanje udeležbe.

            ČEŠKA

                  1.

                  V skladu s češkim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje.

                  2.

                  Češka je dosegla določen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla pri izpolnjevanju posebnih zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, katerim je treba nameniti pozornost in kakor so opredeljena v sklepih Sveta.

                  4.

                  Prednosti iz češkega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo skladno strategijo za izboljšanje regulativnega okvira za podjetja, reformo za zagotovitev finančnega ovrednotenja dela, reformo učnih načrtov za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, reformo za spodbujanje vključevanja v terciarno izobraževanje in sprejetje strategije vseživljenjskega učenja.

                  5.

                  Področja iz češkega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so dolgoročna vzdržnost javnih financ v smislu staranja prebivalstva, izpolnjevanje zavez za javnofinančne odhodke za raziskave in razvoj in nadaljnje povečanje njihove učinkovitosti, izboljšanje prožne varnosti na trgu dela, izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju ter spodbujanje vključevanja v vseživljenjsko učenje. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Češka:

                              —

                              zaradi izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ nemudoma izvede napovedan program reform pokojninskega sistema, izvede reforme v zdravstvenem sistemu ter nadaljuje z napovedanimi pomembnimi reformami,

                              —

                              ukrepi prizadevanja za izboljšanje sodelovanja med podjetji, univerzami in javnimi institucijami za raziskave in razvoj ter zagotavlja potrebne človeške vire za raziskave in razvoj, hkrati pa povečuje učinkovitost in obseg javnih naložb v raziskave in razvoj, da doseže zastavljene odhodke za raziskave in razvoj,

                              —

                              v okviru integriranega pristopa prožne varnosti dodatno posodobi varnost zaposlitve, vključno z zakonodajo, izboljša učinkovitost in pravičnost v izobraževanju in usposabljanju, zlasti glede njune odzivnosti na potrebe trga dela, zagotovi spodbude za naložbe v usposabljanje, zlasti pri starejših in nižje kvalificiranih delavcih, ter poveča raznolikost ponudbe terciarnega izobraževanja.

                  6.

                  Poleg tega bo za Češko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: izboljšanje varstva pravic intelektualne lastnine; pospeševanje napredka na področju IKT, vključno z izvajanjem in spremljanjem pravnega okolja, ki v celoti omogoča e-upravo; izboljšanje dostopa do financiranja za inovativna podjetja, zlasti z nadaljnjim razvojem trga tveganega kapitala; povečanje izobraževanja na področju podjetništva; boljše vključevanje prikrajšanih skupin na trg dela; zmanjšanje regionalnih razlik; uskladitev poklicnega in družinskega življenja; obravnavanje razlik v plačah med spoloma ter izvajanje strategije aktivnega staranja.

            DANSKA

                  1.

                  V skladu z danskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Danska je dosegla zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz danskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo celovit in integriran pristop do načrtovanja in izvajanja reform v okviru za zagotavljanje dolgoročne proračunske vzdržnosti, združene z aktivnim sodelovanjem zainteresiranih strani.

                  5.

                  Poleg tega bo za Dansko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: nadaljnje izvajanje ukrepov na področju medsebojne povezave v energetskem sektorju z namenom izboljšati delovanje trga električne energije in plina; povečanje ponudbe delovne sile in delovnih ur, opravljenih na srednji rok, vključno z nadaljnjimi spodbudami za delo in dodatnimi ukrepi za vključevanje starejših delavcev, priseljencev in njihovih potomcev v trg dela; povečanje ukrepov na stroškovno učinkovit način, da se izboljšata osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, poveča število študentov, ki zaključijo višje srednješolsko ali terciarno izobraževanje, če se izkaže, da sedanje pobude ne zadostujejo za doseganje ambiciozno zastavljenih ciljev.

            NEMČIJA

                  1.

                  V skladu z nemškim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Nemčija je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007 in pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na zasedanju spomladanskega Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Dober odziv je bil pri konsolidaciji javnih financ, bolj omejen odziv pa je bil pri konkurenci na področju storitev in obravnavi strukturne brezposelnosti. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz nemškega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: konsolidacijo javnih financ; krepitev raziskav in inovacij na visoki ravni; napredek pri obravnavanju brezposelnosti mladih in odločen pristop k povečanju zmogljivosti za otroško varstvo.

                  5.

                  Področji iz nemškega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, sta: konkurenca na področju storitev in strukturna brezposelnost. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Nemčija:

                              —

                              izboljša okvir za konkurenco na trgu storitev, zlasti z nadaljnjo sprostitvijo omejevalnih predpisov, ki urejajo regulirane stroke in poklice, izboljšanjem postopkov javnih naročil, in učinkovito ureditvijo veleprodajnega trga glede dostopa do širokopasovnega omrežja bitnega toka,

                              —

                              obravnava strukturno brezposelnost na način, da ohrani potek reform, poudarjenih v nacionalnem programu reform. Pozornost bi bilo treba nameniti vključevanju nizko kvalificiranih delavcev na trg dela na podlagi integriranega pristopa prožne varnosti, ki povezuje boljši dostop do kvalifikacij z nadaljnjimi reformami obdavčevanja in dajatev ter učinkovitejše službe za zaposlovanje za brezposelne prejemnike osnovne dohodkovne podpore.

                  6.

                  Poleg tega bo za Nemčijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ na podlagi strogega upoštevanja dosežene proračunske konsolidacije, vključno s tekočim pregledom proračunskih institucij v federalnem sistemu, in natančnega spremljanja vpliva reforme zdravstvenega varstva, pri čemer se ohrani nadzor nad rastjo porabe in izboljša učinkovitost zdravstvenega sistema; izboljšanje okvira za konkurenco v železniškem sektorju ter ga dodatno izboljšati v omrežjih za plin in električno energijo, v katerih je konkurenca zaradi visoke koncentracije še vedno nezadostna; nadaljnje vzpostavljanje storitev „vse na enem mestu“ in skrajšanje ustanovitvenega obdobja podjetij ter nadaljnje poklicno usposabljanje v okviru načrtovanih ukrepov za spodbujanje vseživljenjskega učenja.

            ESTONIJA

                  1.

                  V skladu z estonskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Estonija je dosegla zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost. Nekaj odziva je bilo na področju politike konkurence, aktivnih politik trga dela in politike izobraževanja. Največji odziv pa je bil pri politiki na področju raziskav, razvoja in inovacij. Estonija ni veliko napredovala pri posodobitvi delovnega prava.

                  4.

                  Prednosti iz estonskega poročila o izvajanju med drugim zajemajo: vzpostavitev ambiciozne dolgoročne in sistematične nove strategije za raziskave, razvoj in inovacije; ukrepe za pomoč pri zagonu novih podjetij in financiranje inovativnih malih in srednjih podjetij ter znatno povečanje stopnje zaposlenosti in ukrepov za izboljšanje kakovosti visokošolskega in poklicnega izobraževanja.

                  5.

                  Področje iz estonskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, je: področje zaposlovanja, na katerem je bil napredek pri posodobitvi delovnega prava omejen.

                  6.

                  Poleg tega bo za Estonijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: izboljšanje makroekonomske stabilnosti in obvladovanje inflacije z ustreznimi strukturnimi reformami in odločno proračunsko politiko; krepitev prizadevanj za zagotavljanje pravilne uporabe rezultatov raziskav in razvoja, tj. uporabe za inovativne storitve ali proizvode; spodbujanje tesnejšega sodelovanja med univerzami in podjetji; uvedba novega programa o imuniteti in ugodni obravnavi ter krepitev uveljavljanja konkurence; krepitev aktivnih politik trga dela in povečanje ponudbe strokovno usposobljene delovne sile na podlagi izvajanja obsežne strategije vseživljenjskega učenja, ki odgovarja na potrebe trga dela, ter nujen napredek pri posodobitvi delovnega prava in spodbujanje prilagodljivih oblik dela za zmanjšanje togosti na trgu dela.

            IRSKA

                  1.

                  V skladu z irskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Irska je dosegla zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju sicer posebej ne obravnava priporočil za države euroobmočja, vendar zadeva vključuje pomembna dogajanja, ki se na to navezujejo.

                  4.

                  Prednosti irskega nacionalnega programa reform in njegovega izvajanja med drugim zajemajo celovito in skladno strategijo. V dokumentu je na podlagi opredelitve prednostnih nalog in izvajanja posebnih ukrepov poudarjena tudi uporabnost lizbonskega procesa ter njegova ključna vloga pri obravnavanju izzivov in možnosti, povezanih z globalizacijo.

                  5.

                  Poleg tega bo za Irsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: pospeševanje napredka pri oblikovanju konkretnih ukrepov za reformo pokojninskih ureditev; pospeševanje napredka pri povečanju udeležbe na trgu dela, vključno z doseganjem nadaljnjega napredka pri vzpostavljanju celovite infrastrukture otroškega varstva; nadaljnji razvoj okvira politike za trg dela, socialno vključevanje migrantov in poseben poudarek na pomoči starejšim in nizko kvalificiranim delavcem ter natančno spremljanje razvoja na nepremičninskem trgu, ki kratkoročno in srednjeročno vpliva na rast.

            GRČIJA

                  1.

                  V skladu z grškim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Grčija je dosegla stalen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej ne omenja priporočil za države euroobmočja, čeprav je v priloženi tabeli poročila vzpostavljena jasna povezava.

                  4.

                  Prednosti iz grškega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: dober napredek pri konsolidaciji javnih financ, spodbujanje zaposlovanja žensk, izvajanje zakonodaje na področju notranjega trga in izboljšanje poslovnega okolja. Napredek se obeta pri določitvi časovnega okvira za izvajanje pokojninske reforme, oblikovane za izboljšanje dolgoročne proračunske vzdržnosti.

                  5.

                  Področja iz grškega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: dolgoročna proračunska vzdržnost, izvajanje reforme javne uprave, konsolidacija aktivnih politik trga dela, obravnavanje visoke brezposelnosti mladih, obravnavanje neprijavljenega dela in pospeševanje reform na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Grčija:

                              —

                              nadaljuje z izvajanjem proračunske konsolidacije in zmanjša dolg ter hitro napreduje pri izvajanju pokojninske reforme z namenom izboljšati dolgoročno proračunsko vzdržnost,

                              —

                              izvaja reformo javne uprave tako, da oblikuje učinkovite regulativne, nadzorne in izvršne zmogljivosti in posodobi kadrovsko politiko; da učinkovito uporabi strukturne sklade,

                              —

                              v skladu z integriranim pristopom prožne varnosti posodobi varnost zaposlitve, vključno z zakonodajo, da zajame vse oblike pogodbenih ureditev, zmanjša nadaljnjo davčno obremenitev dela, okrepi aktivne politike trga dela in neprijavljeno delo preoblikuje v formalne oblike zaposlitve,

                              —

                              pospeši izvajanje reform na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja, da se izboljšata kakovost in odzivnost na potrebe trga dela, poveča udeležba in omogoči nemoten prehod na zaposlitev, zlasti za mlade.

                  6.

                  Poleg tega bo za Grčijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: nadaljevanje prizadevanj za zmanjševanje inflacijskih pritiskov in spopadanje z vzroki za primanjkljaj tekočega računa; pospešitev prizadevanj za določitev strategije za raziskave in inovacije ter povečanje naložb v raziskave in razvoj; nadaljnje izboljšanje prenosa zakonodaje na področju notranjega trga; pospešitev napredka pri izpolnjevanju ciljev politike MSP, določenih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006; krepitev konkurence na področju strokovnih storitev; varstvo okolja, pri čemer imata prednost učinkovito ravnanje s trdnimi odpadki in vodo ter zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; spodbujanje nadaljnjega zaposlovanja žensk; zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja in oblikovanje skladne strategije aktivnega staranja.

            ŠPANIJA

                  1.

                  V skladu s španskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Španija je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na treh od štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz španskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: hitrejše zmanjšanje državnega dolga od načrtovanega; dober napredek pri izvajanju načrta za raziskave, razvoj in inovacije ter pri doseganju cilja stopnje zaposlenosti, zlasti glede zaposlovanja žensk.

                  5.

                  Področji iz španskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, sta: izboljšanje konkurence na energetskih trgih in nadaljnje izboljšanje na področju izobraževanja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Španija:

                              —

                              sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje konkurence v energetskem sektorju, predvsem z nadaljnjim ukinjanjem tarif za zagotavljanje neizkrivljenih cen in izboljšanjem čezmejnih povezovalnih zmogljivosti za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe,

                              —

                              zagotovi učinkovito izvajanje reform na področju izobraževanja, tudi na regionalni ravni, da se zmanjša zgodnje opuščanje šolanja.

                  6.

                  Poleg tega bo za Španijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: nadaljevanje prizadevanj za zmanjševanje inflacijskih pritiskov in spopadanje z vzroki za primanjkljaj tekočega računa ter spremljanje razvoja na nepremičninskem trgu; povečanje konkurence na področju strokovnih storitev in na maloprodajnih trgih; izvajanje programa boljše pravne ureditve in, kjer je potrebno, izboljšanje regulativnega okvira; razvijanje okoljskih ukrepov, zlasti za zmanjšanje emisij CO2; sprejem vseh potrebnih ukrepov za nadaljnjo posodobitev politike varnosti zaposlitve, da se pospeši prožna varnost na trgu dela, prepreči segmentacija in poveča privlačnost zaposlitve s polovičnim delovnim časom; povečanje produktivnosti na podlagi izboljšanja ravni strokovnega znanja in inovacij; nadaljnja prizadevanja za integracijo priseljencev v trg dela; dodatno izboljšanje dostopa do otroškega varstva ter izvajanje reform pokojninskega in zdravstvenega sistema, tako da se izboljša dolgoročna proračunska vzdržnost.

            FRANCIJA

                  1.

                  V skladu s francoskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Francija je dosegla stalen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Stopnja reform se je od sredine leta 2007 pospešila. Nekaj napredka je tudi dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže, da je Francija izvedla nekaj prvih ukrepov kot odziv na priporočila za Francijo, ki jih je sprejel Svet, vendar imajo preostale reformne zahteve odločilen pomen. Na drugih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost, je bilo sprejeto določeno število ukrepov, predvsem je bila izvedena pomembna reforma glede spodbujanja podjetništva in podpiranja mladih podjetij. Poročilo o izvajanju pa ne obravnava posebej priporočil za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz francoskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: Reformo strategij za raziskave, razvoj in inovacije, konkretne rezultate ukrepov na področju IKT, prednostno obravnavo industrijske politike (pôle de compétitivité), reformo za večjo avtonomnost univerz ter napovedan celovit sklop ukrepov za izboljšanje delovanja trga dela, vključno s spremembami v zakonodaji.

                  5.

                  Poročilo o izvajanju predstavlja bistveno spremenjeno strategijo, v kateri mora zaposlovanje postati dejavnik gospodarske politike, katere cilj je povečana rast. Medtem ko je bila sprejeta druga faza reforme Gallandovega zakona, je za zagotovitev učinkovite konkurence na trgu finančnih storitev še vedno potrebno popolno izvajanje in uvajanje novih ukrepov. Pomembno je, da Francija dodatno krepi svoja proračunska prizadevanja z namenom hkratnega izvajanja usklajene strategije reform in dodatno konsolidira javne finance. Potrebni so precejšnji ali trajnostni nadaljnji ukrepi, da se doseže proračunska konsolidacija, poveča konkurenca v mrežnih gospodarskih panogah in izboljša uspešnost trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Francija:

                              —

                              ob upoštevanju staranja prebivalstva ter na podlagi bistvene krepitve proračunske konsolidacije in zmanjšanja dolga zagotovi vzdržnost javnih financ, da bi v letu 2010 dosegla srednjeročni cilj, če to dopustijo konjunkturne razmere. Pogajanja o pokojninskih sistemih, načrtovana za leto 2008, bodo morala temeljiti na pomembnih rezultatih izvajanja reforme iz leta 2003,

                              —

                              izboljša okvir za konkurenco v sektorjih plina in električne energije in sprejme dodatne ukrepe za krepitev konkurence v sektorju železniškega tovornega prometa med tekmeci in tradicionalnim izvajalcem,

                              —

                              v okviru pristopa integrirane prožne varnosti spodbuja vseživljenjsko učenje in posodobi varnost zaposlitve, da se prepreči segmentacija trga dela med različnimi vrstami zaposlitev ter olajša prehajanje med pogodbami za določen čas in pogodbami za nedoločen čas.

                  6.

                  Poleg tega bo za Francijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: dodatno krepitev konkurence na področju reguliranih strok in poklicev, nadaljnja krepitev politik za boljšo pravno ureditev z vključitvijo ocen učinka ter nadaljnje povečanje ponudbe delovne sile in finančno ovrednotenje dela.

            ITALIJA

                  1.

                  V skladu z italijanskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Italija je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Določen odziv je bil dosežen pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Glede na obseg izziva so potrebne obsežne dodatne reforme. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz italijanskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: začetne ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja, ukrepe za povečanje konkurence na področju strokovnih in finančnih storitev ter maloprodajne distribucije, nedavne izboljšave glede zaostankov pri prenosu zakonodaje EU ter posodobitev javnega sektorja na podlagi e-uprave.

                  5.

                  Področja iz italijanskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: proračunska vzdržnost, pri čemer je treba trenutna prizadevanja nadaljevati, proces pokojninskega sistema pa v celoti izvesti in ga po potrebi zaključiti; krepitev konkurence na proizvodnem trgu in na trgu storitev ter popolno izvajanje napovedanih reform; nadaljnje odpravljanje regionalnih razlik v zaposlovanju ter izboljšanje izobraževanja in vseživljenjskega učenja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Italija:

                              —

                              aktivno izvaja proračunsko konsolidacijo, zlasti z zmanjšanjem trenutnih primarnih odhodkov, in v celoti izvede ter po potrebi zaključi proces pokojninskega sistema, da se izboljša dolgoročna vzdržnost javnih financ,

                              —

                              nadaljuje z napredkom pri krepitvi konkurence na proizvodnem trgu in na trgu storitev ter aktivno izvaja napovedane reforme,

                              —

                              izboljša kakovost in pomen izobraževanja za trg dela, spodbuja vseživljenjsko učenje, se še naprej spopada z neprijavljenim delom ter v okviru pristopa prožne varnosti in glede na zmanjšanje regionalnih razlik zagotovi učinkovito delovanje služb za zaposlovanje.

                  6.

                  Poleg tega bo za Italijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: povečanje naložb v raziskave in razvoj in njihove učinkovitosti, pri čemer so kljub ustreznemu razvoju politike potrebna dodatna prizadevanja, da se doseže cilj, določen za leto 2010, in poveča učinkovitost javnofinančne porabe; okrepitev prizadevanj za dosego cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; izboljšanje kakovosti zakonodaje s krepitvijo in popolnim izvajanjem sistema ocene učinka, zlasti za MSP; izvajanje načrtov za izboljšanje infrastrukture, zlasti za njen prispevek v južnih regijah; nadaljnjo povečanje zmogljivosti otroškega varstva in oskrbe starejših, da se uskladita poklicno in družinsko življenje, spodbudi udeležba žensk na trgu dela ter uvedba dosledne strategije aktivnega staranja, da se poveča zaposlovanje starejših delavcev in izboljša ustreznost pokojnin.

            CIPER

                  1.

                  V skladu s poročilom Cipra o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Ciper je dosegel dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegel pri izpolnjevanju posebnih zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ je bil prvi zadovoljiv odziv na področju reforme zdravstvenega varstva, vendar je bil omejen odziv pri pokojninski reformi. Poleg tega je bilo nekaj odziva pri strategiji vseživljenjskega učenja, vendar le omejen odziv pri preoblikovanju sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz poročila o izvajanju med drugim zajemajo: področje proračunske konsolidacije pri zmanjšanju primanjkljaja in dolga; novo politiko za razvoj celovitega sistema za raziskave in inovacije ter ohranitev dobrih splošnih rezultatov na področju zaposlovanja, ki temeljijo na vrsti ukrepov za aktivno politiko trga dela.

                  5.

                  Področja iz ciprskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje pomanjkljivosti, so obravnavanje odhodkov, povezanih s starostjo; izvajanje nedavno sprejete nacionalne strategije vseživljenjskega učenja 2007–2013 ter krepitev usposabljanja in več možnosti na trgu dela za mlade. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Ciper:

                              —

                              sprejme ukrepe za izvajanje reform pokojninskega in zdravstvenega sistema ter določi časovni okvir za njihovo izvajanje, da se izboljša proračunska vzdržnost,

                              —

                              spodbuja vseživljenjsko učenje ter dodatno izboljša možnosti za zaposlovanje in usposabljanje mladih z izvajanjem nedavno sprejete nacionalne strategije vseživljenjskega učenja ter z izvajanjem reform sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter sistema pripravništva, vključno z novo moderno shemo pripravništva.

                  6.

                  Poleg tega bo moral Ciper v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform nadaljevati s krepitvijo konkurence na področju strokovnih storitev; dodatno spodbuditi raziskave in razvoj zasebnega sektorja; in odpraviti zelo velike razlike med spoloma pri plačilu.

            LATVIJA

                  1.

                  V skladu z latvijskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Latvija je dosegla nekaj napredka pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007 in pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na zasedanju spomladanskega Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen napredek pri odzivanju na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Mešan odziv je bil ugotovljen na dodatnih področjih, opredeljenih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2007, katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz poročila o izvajanju med drugim zajemajo: prve pozitivne ukrepe na področju znanja in inovacij; napredek, dosežen pri obravnavanju nekaterih vprašanj na področju MSP in podjetništva; krepitev vloge organa za konkurenco pri nadzorovanju trga ter dodatne ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabo obnovljivih virov energije. Latvija je izvedla tudi vrsto ukrepov, s katerimi je uspešno podprla delovanje trga dela.

                  5.

                  Področja iz latvijskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: bolj konkretni ukrepi, ki v primeru pritiskov pregrevanja zagotavljajo makroekonomsko stabilnost; nadaljnji razvoj strategije R&R za boljšo določitev prednostnih nalog in povečanje vključenosti zasebnega sektorja ter močnejši ukrepi za povečanje ponudbe delovne sile in izboljšanje strokovne usposobljenosti delovne sile. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Latvija:

                              —

                              izvaja strožjo proračunsko politiko, pri čemer natančno opredeli prednostna področja odhodkov, razvoj plač pa je v skladu s produktivnostjo, z namenom uravnavati posledice pritiskov pregrevanja in zmanjšati tveganje makroekonomske nestabilnosti,

                              —

                              pospeši izvajanje reform politike raziskav in inovacij, da bi dosegla zastavljene ambiciozne cilje. To zajema zlasti politike za spodbujanje partnerstva med raziskovalnimi in izobraževalnimi institucijami ter podjetji,

                              —

                              v okviru pristopa integrirane prožne varnosti stopnjuje prizadevanja za povečanje ponudbe delovne sile in produktivnosti tako, da izboljša aktivacijo in regionalno mobilnost, poveča odzivnost izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja na potrebe trga dela ter uvede sistem vseživljenjskega učenja.

                  6.

                  Poleg tega bo za Latvijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na: nadaljnje izboljšanje regulativnega okolja, zlasti z izrecno boljšo politiko za pravno ureditev, izvajanje aktivne politike trga dela ter izboljšanje dostopnosti otroškega varstva.

            LITVA

                  1.

                  V skladu z litovskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Litva je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla tudi pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže omejen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz litovskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: potrditev prednostnih področij za razvoj raziskav in razvoja in sprejetje zakona o poklicnem izobraževanju.

                  5.

                  Področja iz litovskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: izvedbeni ukrepi za povečanje in izboljšanje učinkovitosti naložb v raziskave in razvoj ter pomoč za inovacije; povečanje notranje mobilnosti delovne sile, spodbujanje vključenosti odraslih v vseživljenjsko učenje, zlasti med starejšimi delavci, ter reforma izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja, da se zagotovita kakovost in njihov pomen za trg dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Litva:

                              —

                              pospeši izvajanje strukturnih reform v okviru sistema za raziskave, razvoj in inovacije, tako da se poveča učinkovitost javnofinančne porabe in ustvarijo pogoji, ki so ugodni za povečanje naložb na tem področju, vključno za inovacije v tradicionalnih in tehnološko manj razvitih sektorjih,

                              —

                              ukrepi prizadevanja za povečanje ponudbe strokovno usposobljene delovne sile – izboljša regionalno mobilnost, preoblikuje izobraževalni sistem in sistem usposabljanja, da se zagotovita njuna kakovost in pomen za potrebe trga dela, ter izvaja pregledano strategijo vseživljenjskega učenja, s posebnim poudarkom na udeležbi starejših delavcev.

                  6.

                  Poleg tega bo za Litvo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: izboljšanje makroekonomske stabilnosti in obvladovanje inflacije; povečanje neposrednih tujih naložb; izboljšanje učinkovitosti regulativnega okolja s posebnim poudarkom na poenostavitvi zakonodaje; izboljšanje zaposljivosti mladih; širjenje podjetniškega izobraževanja; povečanje razpoložljivosti otroškega varstva ter krepitev varnosti in zdravja pri delu.

            LUKSEMBURG

                  1.

                  V skladu z luksemburškim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje.

                  2.

                  Luksemburg je dosegel zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegel pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže mešan odziv politik na področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz luksemburškega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: naložbe za povezovanje gospodarstva na mednarodni ravni, prizadevanja za razvoj obširne politike poenostavitve, osredotočene na potrebe podjetij, razvoj infrastrukture za otroško varstvo, reformo na področju poklicnega izobraževanja in uvedbo novih oblik zaposlovanja.

                  5.

                  Poleg tega bo za Luksemburg pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: pospešitev izvajanja ukrepov, katerih cilj je povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev, zlasti z reformo za spodbujanje predčasne upokojitve; sprejetje dodatnih ukrepov za zmanjšanje števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, in odpravo umetnih ovir med različnimi vrstami izobraževanja; podrobno spremljanje vpliva nedavno sprejetih ukrepov, da se zmanjša brezposelnost mladih, ter za krepitev privlačnosti gospodarskega okolja bolj odločno podpreti konkurenčne trge, izboljšati prenos zakonodaje EU in podpreti MSP. Pomembno je tudi, da Luksemburg sprejme ukrepe za reformo pokojninskega sistema z namenom zagotovitve njegove dolgoročne vzdržnosti.

            MADŽARSKA

                  1.

                  V skladu z madžarskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Madžarska je dosegla omejen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže mešan odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti več pozornosti.

                  4.

                  Prednosti iz poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo veliko izboljšav na področju proračunske konsolidacije, sprejetje in izvajanje različnih ukrepov v okviru strukturne reforme, skrajšanje ustanovitvenega obdobja podjetij in prizadevanja za zmanjšanje upravnih stroškov, uvedbo dodatnih spodbud za delo in obstoj na trgu dela ter preoblikovanje neprijavljenega dela v formalne oblike zaposlitve.

                  5.

                  Področja iz madžarskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so nadaljevanje proračunske konsolidacije in zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, kot je bilo načrtovano, nadaljnje izboljšanje vzdržnosti javnih financ, izboljšanje razmer na trgu dela za prikrajšane skupine, zmanjšanje obstoječih regionalnih razlik v zaposlovanju in preoblikovanje izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Madžarska:

                              —

                              še naprej izvaja potrebne ukrepe za zagotovitev dolgotrajnega znižanja javnofinančnega primanjkljaja in deleža javnega dolga, pri čemer se mora še naprej opirati na nadzorovanje odhodkov, vključno z oblikovanjem natančnejših in celovitejših fiskalnih pravil,

                              —

                              nadaljuje reformo javne uprave, zdravstva, pokojninskega in izobraževalnega sistema, da se zagotovi dolgoročna proračunska vzdržnost in izboljša gospodarska učinkovitost. To bi moralo zajemati ukrepe za nadaljnjo omejitev predčasnega upokojevanja, zmanjšanje števila novih prejemnikov invalidskih pokojnin in nadaljnjo prestrukturiranje zdravstva,

                              —

                              krepi aktivne politike trga dela, da se izboljšajo razmere na trgu dela za prikrajšane skupine, ter zmanjša obstoječe regionalne razlike v zaposlovanju,

                              —

                              zagotovi dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja za vse, izboljša raven strokovnega znanja ter poveča odzivnost izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja na potrebe trga dela.

                  6.

                  Poleg tega bo za Madžarsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive v prihodnosti: nadaljnje preoblikovanje javnega raziskovalnega sistema, povečanje učinkovitosti javnih odhodkov za raziskave in razvoj ter izboljšanje povezav med javnimi in zasebnimi raziskavami in razvojem; zmanjšanje in preusmeritev državnih pomoči; izboljšanje regulativnega okolja z nadaljnjim zmanjšanjem upravnih obremenitev in poenostavitvijo zakonodaje; uvedbo dodatnih spodbud za delo in obstoj na trgu dela; zagotovitev boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; dokončno vzpostavitev integriranega sistema služb za zaposlovanje in storitev socialnega skrbstva; preoblikovanje neprijavljenega dela v formalne oblike zaposlitve in izvajanje strategije vseživljenjskega učenja.

            MALTA

                  1.

                  V skladu z malteškim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Malta je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže omejen odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Omejen odziv je bil tudi na dodatnih področjih, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz malteškega nacionalnega programa reform in njegovega izvajanja so: upravljanje in napredek, dosežen na področju proračunske politike, ter napredek pri krepitvi poslovnega okolja, liberalizaciji nekaterih trgov (npr. pristanišč), reformi izobraževanja in povečanju uporabe IKT.

                  5.

                  Področji iz nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje pomanjkljivosti, sta: politika konkurence in težave na trgu dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Malta:

                              —

                              okrepi konkurenco, zlasti z zmanjšanjem državnih pomoči in njihovo preusmeritvijo v horizontalne cilje ter s krepitvijo organa za konkurenco in dodatnimi ukrepi pri odpiranju strokovnih storitev,

                              —

                              pospeši prizadevanja, da bi privabila več ljudi na trg dela, zlasti ženske in starejše delavce; ohrani prizadevanja za obravnavanje neprijavljenega dela in sprejme dodatne ukrepe za sistem socialne pomoči, da bi prijavljeno delo postalo privlačneje.

                  6.

                  Poleg tega bo za Malto pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na: nadaljnje izvajanje in povečanje ukrepov na področju reforme zdravstvenega varstva; dodatno izboljšanje regulativnega okolja s tem, da dodatno poenostavi zakonodajo, uvede sistematične ocene učinka in učinkovit sistem „vse na enem mestu“ za zagon novih podjetij; raznolikost njenih energetskih virov, vključno s povečanjem energetske učinkovitosti in obnovljivo energijo ter s preučevanjem možnosti povezovanja Malte z evropskimi energetskimi omrežji; nadaljnja prizadevanja za izboljšanje ravni izobrazbe in zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja.

            NIZOZEMSKA

                  1.

                  V skladu z nizozemskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Nizozemska je dosegla precejšen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na priporočilo, ki ga je sprejel Svet in na dodatna področja, opredeljena v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost, vendar pa ostaja izziv na področju raziskav in razvoja izjemno velik. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti nacionalnega programa reform in njegovega izvajanja med drugim zajemajo: prizadevanja za zmanjšanje upravnih obremenitev in izboljšanje poslovnega ozračja; ambiciozne načrte na področju energetike in podnebnih sprememb ter spodbude za izboljšanje zmogljivosti otroškega varstva.

                  5.

                  Področje iz nizozemskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, je izboljšanje ponudbe delovne sile. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Nizozemska:

                              —

                              sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje ponudbe delovne sile, tj. žensk, starejših delavcev in prikrajšanih skupin, z namenom povečati celotne delovne ure, opravljene v gospodarstvu.

                  6.

                  Poleg tega bo za Nizozemsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednji izziv: krepitev prizadevanj, katerih cilj je povečanje odhodkov za raziskave in razvoj v zasebnem sektorju, da se zagotovi večja kohezija ob uporabi nedavno uvedene strukture upravljanja politik in uvede skladna strategija za raziskave, razvoj in inovacije, ki obravnava vzajemno delovanje med zasebnimi raziskavami in razvojem in javnimi raziskavami ter tujimi naložbami v raziskave in razvoj.

            AVSTRIJA

                  1.

                  V skladu z avstrijskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Avstrija je dosegla znaten napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže omejen odziv politik na priporočilo na področju zaposlovanja, ki ga je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz avstrijskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: dobre prakse za pospeševanja inovacij, kot je inovacijski bon; povečan proračun za raziskave in razvoj v skladu s ciljem v višini 3 %; vzpostavitev podnebnega in energetskega sklada ter uspešno izvajanje in nadaljnji razvoj modela prožne varnosti.

                  5.

                  Področji iz avstrijskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, sta: povečanje ponudbe delovne sile, tj. starejših delavcev, ter izboljšanje strokovnega znanja in zaposljivosti prikrajšanih mladih. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Avstrija:

                              —

                              dodatno izboljša spodbude za starejše delavce, da ostanejo zaposleni, na podlagi izvajanja celovite strategije, vključno z večjim usposabljanjem v zvezi z delom, prilagoditvijo delovnih pogojev in poostritvijo pogojev za predčasno upokojitev ter izboljša rezultate na področju izobraževanja za ranljive skupine mladih.

                  6.

                  Poleg tega bo za Avstrijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: krepitev proračunske prilagoditve, da bi do leta 2010 dosegla uravnoteženi proračun; povečanje konkurence na področju storitev, zlasti na področju strokovnih storitev; povečanje podjetniškega izobraževanja; opredelitev nadaljnjih politik in ukrepov za zmanjšanje emisij ter obravnavanje razlik med spoloma na trgu dela, vključno z dodatnim izboljšanjem razpoložljivosti otroškega varstva.

            POLJSKA

                  1.

                  V skladu s poljskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Poljska je dosegla omejen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007 in pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na zasedanju spomladanskega Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže mešan odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz poljskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: pozornost, namenjeno razvoju podjetništva; ukrepe za zmanjšanje davčne obremenitve dela; prednostno vlogo in sredstva, dodeljena aktivnim ukrepom na trgu dela, ter močno povezavo med prednostnimi nalogami nacionalnega programa reform in sredstvi EU.

                  5.

                  Področja iz poljskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: močnejša zaveza k obravnavanju vzdržnosti javnih financ; dejavni ukrepi za izboljšanje zakonodaje in spodbujanje odpiranja trgov v mrežnih gospodarskih panogah; izvajanje reform na področju raziskav in razvoja; dodatni ukrepi za obravnavanje nizke stopnje zaposlenosti starejših delavcev; boljša usmerjenost v aktivne politike trga dela za najbolj ranljive skupine ter uvedba strategije vseživljenjskega učenja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Poljska:

                              —

                              poveča proračunsko konsolidacijo in dopolni „sidro“ za nominalni primanjkljaj v državnem proračunu (dovoljena višina primanjkljaja) z dodatnimi mehanizmi za povečanje nadzora nad odhodki,

                              —

                              izboljša okvir za konkurenco v mrežnih panogah, vključno z energetskimi trgi, med drugim z revizijo vloge zakonodajalcev,

                              —

                              izvaja reformo javnega raziskovalnega sektorja za zagon raziskav, razvoja in inovacij ter izvajanje okvira na področju raziskav in razvoja v zasebnem sektorju,

                              —

                              z namenom razvoja integriranega pristopa prožne varnosti poveča raven in učinkovitost aktivnih politik trga dela, zlasti za starejše osebe in skupine, izpostavljene revščini, pregleda sisteme socialne pomoči, da se izboljša spodbuda za delo, uvede strategijo vseživljenjskega učenja ter posodobi izobraževalni sistem in sistem usposabljanja glede na potrebe trga dela.

                  6.

                  Poleg tega bo, na podlagi doseženega napredka, za Poljsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: posodobitev prometne infrastrukture; pospešitev postopka registracije podjetij; zagotovitev pravočasnega izvajanja programov na področju e-uprave; in izboljšanje prenosa zakonodaje na področju notranjega trga; ter povečanje zmogljivosti otroškega varstva, da se uskladita poklicno in družinsko življenje.

            PORTUGALSKA

                  1.

                  V skladu s portugalskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Portugalska je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Nekaj odziva je bilo tudi na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Nekatere prednosti iz poročila o izvajanju za leto 2007 zajemajo: napredek, dosežen pri odpravi proračunskih neravnovesij in spodbujanju trajnostnih reform javne uprave ter na področju pokojninske reforme in reforme zdravstvenega varstva, napredek pri sprostitvi poslovnega potenciala in izvajanju tehnološkega načrta.

                  5.

                  Področja iz portugalskega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: konsolidacija javnih financ in hkrati nadaljnje izboljšanje njihove kakovosti in vzdržnosti ter usmerjenost javnofinančne porabe k povečanju potenciala rasti Portugalske; izboljšanje učinkovitosti izobraževalnega sistema, zlasti z izboljšanjem ravni izobrazbe in zmanjšanjem zgodnjega opuščanja šolanja, ter posodobitev varnosti zaposlitve, da se zmanjša segmentacija trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Portugalska:

                              —

                              v okviru trenutne proračunske konsolidacije in reforme javne uprave preusmeri javno porabo na področja, ki bolj podpirajo potencialno gospodarsko rast, hkrati pa ohrani močan nadzor nad celotnimi odhodki,

                              —

                              nadaljuje s prizadevanjem za korenito izboljšavo učinkovitosti izobraževalnega sistema, zlasti z izboljšanjem ravni izobrazbe med mladimi in z zmanjševanjem zgodnjega opuščanja šolanja na podlagi pridobljenih rezultatov in z razvojem sistema za poklicno usposabljanje, ki je skladen s potrebami trga dela in temelji na nacionalnem okviru kvalifikacij,

                              —

                              v okviru integriranega pristopa si še naprej prizadeva za posodobitev varnosti zaposlitve, vključno z zakonodajo, da se zmanjšajo visoke ravni segmentacije trga dela.

                  6.

                  Poleg tega bo za Portugalsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive v prihodnosti: trajnostno zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa; nadaljnjo izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ; izvajanje tehnološkega načrta, konsolidacijo povezav med raziskavami, visokošolskim izobraževanjem in industrijo ter večjo vključenost zasebnega sektorja; nadaljnja liberalizacija energetskega sektorja in zagotavljanje učinkovite konkurence na trgu finančnih storitev; nadaljnjo izvajanje programa boljše pravne ureditve in zlasti krepitev sistema ocene učinka; zmanjšanje zaostanka v prenosu zakonodaje EU v nacionalno pravo; nadaljnje popolno izvajanje ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ter nadaljnje obravnavanje dejavnikov, ki ogrožajo socialno kohezijo.

            ROMUNIJA

                  1.

                  V skladu z romunskim poročilom o izvajanju za leto 2007, oceno Komisije o njenem nacionalnem programu reform in na podlagi integriranih smernic za rast in delovna mesta je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Nacionalni program reform je na splošno usmerjen k pravim izzivom. Vendar pa program na nekaterih kritičnih področjih, kot sta krepitev upravne zmogljivosti in izboljšanje poslovnega okolja, ni dovolj ambiciozen. Na drugih področjih včasih manjkajo informacije o vsebini ukrepov, njihovih rokih in podpori proračuna, kar otežuje oceno, ali bodo ukrepi rešili opredeljene težave in izzive.

                  3.

                  Prednosti programa zajemajo spodbude, katerih cilj je izvajanje srednjeročnega okvira odhodkov, zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in preoblikovanje raziskovalnih struktur.

                  4.

                  Prednostna področja iz romunskega nacionalnega programa reform, na katerih se mora Romunija soočiti z izzivi, so krepitev upravne zmogljivosti, obravnavanje pregrevanja, izboljšanje proračunskega načrtovanja in kakovosti odhodkov, ter zmanjšanje nepotrebnih upravnih postopkov, aktiviranje ponudbe delovne sile in izboljšanje ravni strokovnega znanja. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Romunija:

                              —

                              nujno okrepi upravno zmogljivost na centralni in lokalni ravni vlade tako, da oblikuje učinkovite regulativne, nadzorne in izvršne zmogljivosti,

                              —

                              se izogne prociklični proračunski politiki za obvladovanje vedno večjega primanjkljaja tekočega računa in inflacijskih pritiskov, ohrani razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti, izboljša proračunsko načrtovanje in njegovo izvrševanje ter kakovost javnih financ tako, da pregleda sestavo javnofinančne porabe ter zmanjša in preusmeri državno pomoč v horizontalne cilje,

                              —

                              sprejme hitre ukrepe za znatno zmanjšanje upravnih postopkov in skrajšanje zamud za pridobitev dovoljenj v okviru skladne politike za boljšo pravno ureditev, da se izboljša poslovno okolje, kar bo pripomoglo k boju proti korupciji,

                              —

                              izvaja integriran pristop za povečanje zaposlovanja, stopnje dejavnosti in ravni produktivnosti, zlasti z reformami izobraževalnega sistema, da bi bolje odgovorila na potrebe trga dela, z zmanjšanjem zgodnjega opuščanja šolanja, znatnim povečanjem udeležbe odraslih v izobraževanju in usposabljanju ter s preoblikovanjem samooskrbnega/delno samooskrbnega kmetijstva v trajnostno zaposlitev.

                  5.

                  Poleg tega bo za Romunijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na: sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti kar zadeva morebitno tveganje glede primernosti in vzdržnosti pokojnin; povečanje ukrepov za odpravo razdrobljenosti raziskovalne osnove in hkrati zagotovitev, da načrtovano povečanje javnega financiranja raziskav doseže učinkovite rezultate na podlagi aktivnega izvajanja nacionalne strategije za raziskave, razvoj in inovacije ter rednega spremljanja njenih rezultatov; izvajanje bolj integriranega pristopa k razvoju infrastrukture in vzpostavitev IKT; intenzivno prizadevanje za obravnavanje neprijavljenega dela ter izboljšanje učinkovitosti in geografskega obsega javnih služb za zaposlovanje, zlasti za pomoč ranljivim skupinam.

            SLOVENIJA

                  1.

                  V skladu s slovenskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Slovenija je dosegla dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Nekaj napredka je dosegla tudi pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju za leto 2007 kaže določen odziv politik na priporočila Sveta. Nekaj odziva je bilo tudi na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej ne omenja priporočil za države euroobmočja, čeprav je v priloženi tabeli poročila vzpostavljena jasna povezava.

                  4.

                  Prednosti iz poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo napredek pri konsolidaciji javnih financ; sodelovanje socialnih partnerjev pri oblikovanju vseh glavnih reform trga dela; prizadevanja za krepitev povezave med izobraževalnim sistemom in sistemom štipendiranja ter gospodarstvom; skrajšanje ustanovitvenega obdobja podjetij in zmanjšanje upravnih obremenitev. Vstop Slovenije v euroobmočje je osrednji dosežek na makroekonomskem področju.

                  5.

                  Področja iz nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so dodatna pokojninska reforma in učinkovito izvajanje strategije aktivnega staranja; dodatno usmerjanje pozornosti na bolj prožen trg dela, združen z učinkovitejšim osebnim pristopom pri izvajanju aktivnih politik trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Slovenija:

                              —

                              sprejme nadaljnje ukrepe za krepitev reforme pokojninskega sistema in spodbujanje aktivnega staranja z namenom povečati stopnjo zaposlenosti starejših delavcev in izboljšati dolgoročne vzdržnosti,

                              —

                              v okviru integriranega pristopa prožne varnosti in na podlagi zadnjih reform spodbuja prilagodljivejše pogodbene ureditve za preprečevanje segmentacije trga dela, ki v glavnem škoduje mladim in dodatno izboljšuje učinkovitost služb za zaposlovanje, zlasti v zvezi z osebami z majhno možnostjo za zaposlitev.

                  6.

                  Poleg tega bo za Slovenijo pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: krepitev izvajanja in po potrebi razvoja nacionalne strategije za raziskave in inovacije; tudi kar zadeva obvladovanje inflacije, izboljšanje konkurence v storitvenem sektorju s posebnim poudarkom na maloprodaji, finančnih storitvah, nekaterih javnih službah in strokovnih storitvah; izboljšanje izvajanja ukrepov za energetsko učinkovitost, zlasti glede emisij CO2 in neizpolnjenih kjotskih ciljev ter izvajanje ambicioznih načrtov za krepitev povezave med izobraževalnim sistemom in trgom dela.

            SLOVAŠKA

                  1.

                  V skladu s slovaškim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Slovaška je dosegla določen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Določen odziv je bil pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže mešan odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Za povečanje odhodkov za raziskave, razvoj in izobraževanje, izvajanje strategij na mikroekonomskem področju, obravnavanje dolgotrajne brezposelnosti in dokončanje reforme za izobraževanje in usposabljanje so potrebne dodatne reforme. Mešan odziv je bil ugotovljen na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta, katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz slovaškega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: načrtovano zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 na manj kot 3 % BDP; sprejetje številnih strateških dokumentov na področju raziskav, razvoja in inovacij, energetske učinkovitosti in obnovljive energije; delno izvajanje storitve „vse na enem mestu“ za zagon novih podjetij; pregled zakonodaje o zaposlovanju; sprejetje strategije vseživljenjskega učenja ter prizadevanja za pregled aktivnih politik trga dela za boljšo skladnost z razvojem trga dela.

                  5.

                  Področja iz slovaškega nacionalnega programa reform, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: povečanje odhodkov za izobraževanje, raziskave, razvoj in inovacije, izboljšanje regulativnega okolja, obravnavanje dolgotrajne brezposelnosti, dokončanje reforme za izobraževalni sistem in sistem usposabljanja ter povečanje njene kakovosti v skladu s potrebami trga dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Slovaška:

                              —

                              ustrezno izvaja skladno strategijo za raziskave, razvoj in inovacije s posebnim poudarkom na institucionalni reformi javnega raziskovalnega sektorja ter znatno izboljša sodelovanje raziskovalcev v gospodarstvu, medtem ko prerazporedi vire, namenjene raziskavam, razvoju in inovacijam ter izobraževanju,

                              —

                              izboljša regulativno okolje, zlasti z izvajanjem celovite strategije za boljšo pravno ureditev, ki zajema oceno učinka in poenostavitev obstoječe zakonodaje,

                              —

                              v okviru integriranega pristopa prožne varnosti zagotovi izvajanje strategije vseživljenjskega učenja, v kateri so obravnavane potrebe trga dela, zaključi reforme osnovnošolskega, srednješolskega in terciarnega izobraževanja, da se izboljša raven kvalifikacij in strokovnega znanja, ter izboljša dostop do zaposlitve, zlasti za dolgotrajno brezposelne in ranljive skupine.

                  6.

                  Poleg tega bo za Slovaško pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na: nadaljnji razvoj politik IKT, zlasti za širokopasovno infrastrukturo; popolno izvajanje storitve „vse na enem mestu“ za zagon novih podjetij; uvedbo podjetniškega izobraževanja; povečanje konkurence na področju dobave električne energije; obravnavanje razlik med spoloma pri plačilu in zaposlovanju; pripravo strategije aktivnega staranja in ustvarjanje zaposlitvenih možnosti za mlade.

            FINSKA

                  1.

                  V skladu s finskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Finska je dosegla zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je dosegla pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže določen odziv politik na dodatna področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost. Poročilo o izvajanju posebej obravnava tudi priporočila za države euroobmočja.

                  4.

                  Prednosti iz poročila o izvajanju za leto 2007 so reforme, ki še potekajo, da se dodatno izboljšata delovanje nacionalnega sistema inovacij in opažena rast v stopnji zaposlenosti starejših delavcev.

                  5.

                  Poleg tega bo za Finsko pomembno, da se v obdobju izvajanja nacionalnega programa reform osredotoči na naslednje izzive: nadaljevanje reform za izboljšanje konkurence in produktivnosti na področju nekaterih storitev ter ustvariti ustrezne pogoje za zmanjšanje visoke ravni cen; izvajanje napovedanih ukrepov za dosego kjotskega cilja ter nadaljevanje reform za obravnavanje ozkih grl na trgu dela, predvsem v zvezi z obravnavanjem visoke strukturne brezposelnosti, zlasti brezposelnosti nizko kvalificiranih delavcev in mladih, ter upoštevanje prispevka ekonomske migracije.

            ŠVEDSKA

                  1.

                  V skladu s švedskim poročilom o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Švedska je dosegla zelo dober napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Zelo dober napredek je dosegla tudi pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na področja, ki jih je opredelil Svet in katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz švedskega poročila o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: akcijski načrt za poenostavitev zakonodaje in obveznost za izboljšanje sistema ocene učinka; napredek pri povečanju ponudbe delovne sile in zmanjševanju brezposelnosti; trajnostno rabo energije ter napredek pri povečanju javnih naložb v raziskave in razvoj.

                  5.

                  Za Švedsko bo pomembno, da sprejme dodatne regulativne ukrepe za povečanje konkurence, zlasti na področju storitev, ter da se osredotoči na izvajanje in učinek nedavnih reform za krepitev spodbud za delo, obravnava brezposelnost mladih, poveča stopnjo zaposlenosti priseljencev in ponovno vključi ljudi, ki zaradi bolezni niso bili na trgu dela.

            ZDRUŽENO KRALJESTVO

                  1.

                  V skladu s poročilom Združenega kraljestva o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Združeno kraljestvo je doseglo precejšen napredek pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007. Dober napredek je doseglo pri izpolnjevanju zavez, sprejetih na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2006, na štirih prednostnih področjih.

                  3.

                  Poročilo o izvajanju kaže dober odziv politik na priporočila, ki jih je sprejel Svet. Dober odziv je bil tudi na dodatnih področjih, opredeljenih v sklepih Sveta in katerim je treba nameniti pozornost.

                  4.

                  Prednosti iz poročila Združenega kraljestva o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: načrte za zagotovitev integriranega pristopa do zaposlovanja in strokovnega znanja, zavzemanje za podjetjem prijazno regulativno okolje ter načrte, usmerjene v prihodnost, na področju energetske politike.

                  5.

                  Področje iz nacionalnega programa reform za Združeno kraljestvo, na katerem je prednostna naloga obravnavanje izzivov, je izboljšanje ravni strokovnega znanja za povečanje produktivnosti in zmanjšanje diskriminacije na trgu dela. Ob upoštevanju navedenega se priporoča, da Združeno kraljestvo:

                              —

                              izvede nedavne načrte za znatno izboljšanje ravni strokovnega znanja in vzpostavi integriran pristop do zaposlovanja in strokovnega znanja, da se izboljša produktivnost in povečajo možnosti za prikrajšane osebe.

                  6.

                  Poleg tega bo za Združeno kraljestvo pomembno, da se v prihodnosti osredotoči na naslednje izzive: postopno povečanje razpoložljivosti nepremičnin, da se srednjeročno omilijo pritiski povpraševanja; zagotovitev napredka pri cilju intenzivnost pomoči Združenega kraljestva na področju raziskav in razvoja s popolnim izvajanjem nedavnega pregleda politike na področju raziskav, razvoja in inovacij, zlasti ob večjem upoštevanju posebnih potreb storitvenega sektorja.

            DRŽAVE ČLANICE EUROOBMOČJA

                  1.

                  V skladu s poročilom držav članic euroobmočja o izvajanju za leto 2007 in oceno Komisije o napredku, ki je bila pripravljena pri izvajanju ključnih strukturnih reform in temelji na integriranih smernicah za rast in delovna mesta, je mogoče ugotoviti naslednje:

                  2.

                  Na podlagi poročil o izvajanju so države članice euroobmočja pri izvajanju ukrepov za izboljšanje delovanja euroobmočja nekoliko napredovale.

                  3.

                  Za izpolnitev priporočil na mikroekonomskem področju in na področju zaposlovanja so potrebne obsežne dodatne reforme. Napredek, dosežen v letu 2007 na makroekonomskem področju, je treba ohraniti.

                  4.

                  Prednosti iz poročila držav članic euroobmočja o izvajanju za leto 2007 med drugim zajemajo: proračunsko prilagoditev v letu 2007, izvajanje zakonodaje za pospešitev integracije finančnih trgov in v nekaterih državah članicah sisteme pogajanj o plačah, ki bodo bolj pripomogli k prilagodljivosti plač.

                  5.

                  Področja v euroobmočju, na katerih je prednostna naloga obravnavanje izzivov, so: vzdržnost javnih financ in njihov prispevek k rasti; konkurenca na proizvodnih trgih, zlasti na področju storitev, finančni integraciji in konkurenci na področju maloprodajnih finančnih storitev, z namenom spodbuditi prilagoditev in prožnejše cene; ustrezen razvoj plač na globalni, sektorski, regionalni in poklicni ravni v skladu s spremembami na področju produktivnosti, da se zagotovi konkurenčnost; prožna varnost na trgih dela v skladu z dogovorjenimi splošnimi načeli ter večja mobilnost delovne sile z namenom spodbuditi prilagoditev trga dela.

                  6.

                  Ob upoštevanju navedenega so bila za države članice euroobmočja poleg priporočil po posameznih državah sprejeta tudi naslednja priporočila:

                              —

                              nadaljevati proračunsko konsolidacijo glede na posamezne srednjeročne cilje v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ob tem pa si prizadevati za letno strukturno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP kot referenčne vrednosti. Euroskupina se je aprila 2007 dogovorila, da „bo zaradi izkoriščanja ugodnih cikličnih razmer večina držav članic euroobmočja srednjeročne proračunske cilje dosegla leta 2008 ali 2009, vse države članice euroobmočja pa naj bi si prizadevale, da bi jih dosegle najkasneje leta 2010.“ Ohranijo se proračunska stanja, kjer so bili določeni srednjeročni proračunski cilji,

                              —

                              pregledati javnofinančne odhodke in obdavčitve ter s posodobitvijo javne uprave izboljšati kakovost javnih financ, z namenom okrepiti produktivnost in inovativnost, pri tem pa prispevati h gospodarski rasti, zaposlitvi in proračunski vzdržnosti,

                              —

                              učinkovito izvajati ukrepe za izboljšanje konkurence, zlasti na področju storitev, in okrepiti ukrepe za spodbujanje popolne integracije finančnih trgov in konkurence na področju maloprodajnih finančnih storitev, hkrati pa krepiti ureditve za stabilnost in konvergence nadzora,

                              —

                              izboljšati prožnost in varnost na trgih dela, med drugim z izvajanjem načel „prožne varnosti“, prilagojenih posebnim razmeram v vsaki državi članici ter popolnoma skladnih s trdnimi in finančno vzdržnimi javnimi proračuni, za večjo uskladitev s spremembami plač in produktivnosti, kot tudi za krepitev rasti in konkurenčnosti ter izvajanje ukrepov za spodbujanje čezmejne in medpoklicne mobilnosti delovne sile.

                  7.

                  Za dosego kar najboljših sinergij politik, ki so v monetarni uniji močnejše, ter izrazito politično odgovornost pri izvajanju reform bi morale države članice euroobmočja še naprej krepiti usklajevanje politike v okviru euroskupine in mednarodnih forumov, obstoječe sporazume o zunanji zastopanosti euroobmočja pa bi bilo treba v celoti izvajati. S tem bi pomembno prispevale k uspešnejšemu soočanju s političnimi izzivi v euroobmočju in svetovnem gospodarstvu. V tem pogledu so smernice euroskupine o javnih financah, sprejete v Berlinu aprila 2007, dobrodošel korak. Države članice euroobmočja naj ta priporočila upoštevajo pri svojih nacionalnih politikah. Euroskupina bo redno preverjala njihovo izvajanje.