title: 2012/148/EU: Priporočilo Komisije z dne 9. marca 2012 o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov

text:
               13.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 73/9

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 9. marca 2012
   o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov
   (2012/148/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pametna omrežja pomenijo nov razvojni korak na poti h krepitvi moči potrošnikov, večjemu vključevanju obnovljivih virov energije v omrežje in večji energetski učinkovitosti ter znatno prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in odpiranju delovnih mest ter tehnološkemu razvoju v Uniji.

               (2)

               V skladu z Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (1) in Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (2) morajo države članice zagotoviti izvajanje pametnih merilnih sistemov, ki podpirajo aktivno udeležbo potrošnikov na trgih oskrbe z električno energijo in plinom, za izvajanje teh merilnih sistemov pa je morda potrebno izdelati ekonomsko oceno vseh dolgoročnih stroškov in koristi za trg in posameznega potrošnika ali oblike pametnega merjenja, ki je ekonomsko utemeljena in stroškovno učinkovita, ter časovnega okvira, ki je potreben za uvedbo.

               (3)

               Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. aprila 2011„Pametna omrežja: od inovacij do uvedbe“ (3) napoveduje več ukrepov, vključno s spremljanjem napredka držav članic, pripravo smernic za ključne kazalnike uspešnosti in smernic za opredelitev metodologije za načrte držav članic o izvajanju pametnih merilnih sistemov, skupaj z analizo stroškov in koristi.

               (4)

               Evropska digitalna agenda navaja sklop ustreznih ukrepov, zlasti o varstvu podatkov v Uniji, varnosti omrežij in informacij, kibernetskih napadih in o funkcijah pametnih omrežij in merjenja. Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje skladnega pristopa.

               (5)

               Ena od ključnih nalog in pogojev za uporabo pametnih merilnih sistemov je poiskati ustrezne tehnične in pravne rešitve, ki ščitijo varstvo osebnih podatkov kot temeljno pravico v skladu s členom 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in členom 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Države članice in zainteresirane strani bi morale predvsem v začetni fazi uvajanja pametnega merjenja poskrbeti za spremljanje uporabe pametnih merilnih sistemov ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (6)

               Pametni merilni sistemi omogočajo obdelavo podatkov, ki vključujejo predvsem osebne podatke. Uvedba pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov bi morala dobaviteljem in upravljavcem omrežij omogočiti premik od širšega vidika ravnanja z energijo na podrobne informacije o ravnanju z energijo pri posameznih končnih uporabnikih.

               (7)

               Pravice in obveznosti, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5), se v celoti uporabljajo za pametno merjenje, ki obdeluje osebne podatke, zlasti pri uporabi javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev za pogodbena in komercialna razmerja z odjemalci.

               (8)

               Mnenja delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki je bila ustanovljena na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES, zagotavljajo smernice za ugotavljanje in razvijanje „najboljših razpoložljivih tehnologij“ za varstvo osebnih podatkov in zagotavljanje varnosti podatkov, kadar se ti obdelujejo v pametnih merilnih sistemih in pametnih omrežjih.

               (9)

               V okviru možnosti za uvajanje pametnih omrežij je treba posebno pozornost posvetiti varnosti in varstvu osebnih podatkov, ki jih obdelujejo pametni merilni sistemi. S tem namenom morajo ocene učinka na varstvo podatkov od vsega začetka omogočati opredelitev tveganj v zvezi z varstvom podatkov pri razvoju pametnih omrežij.

               (10)

               Oblike varstva podatkov in varnosti informacij je treba vgraditi v pametne merilne sisteme pred začetkom uvajanja in široko uporabo. Takšne oblike lahko učinkovito izboljšajo nadzor potrošnikov nad obdelavo osebnih podatkov.

               (11)

               Države članice bi morale sodelovati s stroko in zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe, zlasti z nacionalnimi organi za varstvo podatkov, da bi v zgodnji fazi razvoja pametnih omrežij spodbudile in podprle načelo „varnosti in vgrajenega varstva podatkov“, zlasti za uvajanje pametnih merilnih sistemov.

               (12)

               Vsak udeleženec, ki obdeluje osebne podatke v okviru pametnih merilnih sistemov, bi moral sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da podatkov ni mogoče pripisati določeni ali določljivi osebi na noben način, ki ga lahko uporabi upravljavec omrežja ali katere koli tretja oseba, razen če se podatki obdelujejo v skladu z veljavnimi načeli in pravnimi predpisi o varstvu podatkov.

               (13)

               V sporočilu Komisije z dne 2. maja 2007 o „spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET)“ (6) so določeni jasni ukrepi, s katerimi bi dosegli čim manjšo obdelavo osebnih podatkov in uporabo anonimnih ali psevdonimnih podatkov, in sicer s spodbujanjem razvoja tehnologij za izboljšanje varstva zasebnosti in njihove uporabe pri upravljavcih podatkov in posameznikih.

               (14)

               Predloga, razvita na ravni Unije za izvajanje ocen učinka na varstvo podatkov, bo zagotovila, da bodo vse države članice enotno upoštevale določbe tega priporočila.

               (15)

               Ocena učinka na varstvo podatkov, ki jo izvedejo upravljavec in zainteresirane strani pred začetkom uvajanja pametnih merilnih sistemov, bo zagotovila podatke, ki so potrebni za sprejetje ustreznih varstvenih ukrepov. Take ukrepe je treba spremljati in pregledovati v celotni življenjski dobi pametnega števca.

               (16)

               V skladu z Direktivo 2009/72/ES se od držav članic pričakuje, da do 3. septembra 2012 pripravijo oceno stroškov in koristi uvedbe pametnih merilnih sistemov. Komisija na podlagi svojega Sporočila z dne 12. aprila 2011 meni, da je pomembno določiti merila, predlogo in splošnejše smernice, ki bodo izboljšale temeljitost in primerljivost analiz. Kot je predlagala projektna skupina za pametna omrežja (7), bi morala merila uporabljati merljive kazalnike.

               (17)

               Države članice bi morale v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejeti ustrezne ukrepe za razširjanje informacij in povečevanje ozaveščenosti o možnih prednostih in tveganjih, povezanih z uporabo tehnologije pametnega merjenja.

               (18)

               Za ta namen bi morale države članice v sodelovanju s stroko, združenji civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi opredeliti in razširjati primere dobre prakse uporabe pametnega merjenja ter sprejeti ustrezne ukrepe – kot so obsežni pilotni projekti – za povečevanje ozaveščenosti javnosti, kar je pogoj za širšo uvedbo te tehnologije.

               (19)

               Določitev sklopa priporočenih funkcionalnih zahtev bi državam članicam omogočila lažje in istočasno doseganje optimalne stopnje stroškovne učinkovitosti načrtov za uvajanje. Določitev enakih zahtev bi tudi regulatorjem, industriji merilne tehnike, upravljavcem omrežij in dobaviteljem zagotovila nekaj namigov o pristopih, ki se bodo najverjetneje upoštevali v tem sektorju.

               (20)

               Na podlagi smernic o dobri praksi, ki jih je opredelila Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (v nadaljnjem besedilu „ERGEG“) (8), in analize prvih ocen stroškov in koristi, ki so jih predložile države članice, Komisija meni, da je koristno državam članicam in regulatorjem priporočiti sklop skupnih minimalnih funkcij za pametne števce.

               (21)

               Po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   I.   OBRAVNAVA VARSTVA PODATKOV IN VARNOSTI

               1.

               Ta oddelek vsebuje smernice za države članice za načrtovanje in upravljanje pametnih omrežij in pametnih merilnih sistemov, ki zagotavljajo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov.

               2.

               Ta oddelek vsebuje tudi smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti za uvedbo aplikacij pametnega merjenja, da se pri uvedbi takšnih tehnologij, kjer je primerno, zagotovi spoštovanje nacionalne zakonodaje, s katero je bila prenesena Direktiva 95/46/ES.

      Opredelitev pojmov

               3.

               Države članice so pozvane, da upoštevajo naslednje opredelitve pojmov:

                           (a)

                           „Pametno omrežje“ (9) pomeni izpopolnjeno energetsko omrežje z dodano dvosmerno digitalno komunikacijo med dobaviteljem in potrošnikom, pametnimi merilni sistemi ter sistemi za spremljanje in nadzor.

                           (b)

                           „Pametni merilni sistem“ pomeni elektronski sistem, ki lahko meri porabo energije, doda več podatkov kakor konvencionalni števec ter pošilja in sprejema podatke z uporabo oblike elektronske komunikacije (10).

                           (c)

                           „Ocena učinka na varstvo podatkov“ pomeni sistematični postopek, ki ga izvede upravljavec ali obdelovalec ali obdelovalec v imenu upravljavca, da oceni možni učinek tveganj, kadar lahko postopki obdelave zaradi svoje narave, obsega ali namenov predstavljajo posebne nevarnosti za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

                           (d)

                           „Vgrajeno varstvo podatkov“ zahteva ob upoštevanju doseženega razvoja tehnologije in stroškov izvajanja v času določanja načina obdelave in v času same obdelave izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov ter postopkov na tak način, da obdelava ustreza zahtevam Direktive 95/46/ES in zagotavlja varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

                           (e)

                           „Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami“ zahteva izvajanje mehanizmov, ki zagotavljajo, da se privzeto obdelajo samo tisti osebni podatki, ki so potrebni za vsak posebni namen obdelave, zlasti pa se ne smejo zbirati ali hraniti v večjem obsegu ali dalj časa, kot je za te namene nujno potrebno, kar velja tako za količino podatkov kot trajanje njihove hrambe.

                           (f)

                           „Najboljše razpoložljive tehnologije“ se nanašajo na najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju dejavnosti in njihovih metod delovanja, ki kažejo praktično primernost posameznih tehnologij za zagotavljanje načelne podlage za usklajenost z okvirom EU za varstvo podatkov. Načrtovane so za preprečevanje ali zmanjševanje tveganj glede zasebnosti, osebnih podatkov in varnosti.

      Ocene učinka na varstvo podatkov

               4.

               V oceni učinka na varstvo podatkov je treba opisati predvidene postopke obdelave, oceno tveganj glede pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, predvidene ukrepe za obravnavo tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in dokazovanje skladnosti z Direktivo 95/46/ES ob upoštevanju pravic in zakonitih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in drugih zadevnih oseb.

               5.

               Za zagotavljanje varstva osebnih podatkov v celotni Uniji bi morale države članice sprejeti in uporabljati predlogo za oceno učinka na varstvo podatkov, ki jo bo v dvanajstih mesecih po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije razvila Komisija in zaprosila delovno skupino za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov za mnenje o njej.

               6.

               Pri izvajanju te predloge bi morale države članice upoštevati nasvete delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

               7.

               Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja in upravljavci pametnih merilnih sistemov v skladu s svojimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje varstva osebnih podatkov.

               8.

               Države članice bi morale poskrbeti, da se subjekt, ki obdeluje osebne podatke, pred obdelavo posvetuje o oceni učinka na varstvo podatkov z nadzornim organom za varstvo podatkov iz člena 28 Direktive 95/46/ES. To bi moralo organu omogočiti oceno skladnosti obdelave in zlasti tveganj glede varstva osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter ustreznih zaščitnih ukrepov.

               9.

               Države članice se morajo prepričati, da upravljavci omrežja po sprejetju predloge za oceno učinka na varstvo podatkov iz točke 5 izvajajo točki 7 in 8 v skladu s predlogo.

      Vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami

               10.

               Države članice bi morale močno spodbujati upravljavce omrežja, da pri uvajanju pametnih omrežij in pametnih merjenj vključujejo vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami.

               11.

               Vgrajeno varstvo podatkov in varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba vključiti v metodologije, ki jih udeleženci uporabljajo pri razvoju pametnih omrežij, kadar se obdelujejo osebni podatki.

               12.

               Vgrajeno varstvo podatkov je treba izvajati na ravni zakonodaje (z zakonodajo, ki mora biti skladna z zakoni o varstvu podatkov), na tehnični ravni (z vključevanjem ustreznih zahtev v standarde za pametna omrežja, da se zagotovi popolna skladnost infrastrukture z zakoni o varstvu podatkov) in na organizacijski ravni (v zvezi z obdelavo).

               13.

               Varstvo podatkov s privzetimi nastavitvami je treba izvajati tako, da se odjemalcu kot privzeta nastavitev zagotovi možnost, ki je najprimernejša za varstvo podatkov.

               14.

               Države članice bi morale spodbujati evropske organizacije za standardizacijo, da prednostno obravnavajo referenčne arhitekture pametnih omrežij, ki temeljijo na vgrajenem varstvu podatkov in varstvu podatkov s privzetimi nastavitvami.

               15.

               Za optimiranje preglednosti in zaupanja posameznikov bi morale države članice spodbujati uporabo ustreznih mehanizmov za potrjevanje zasebnosti ter pečatov in označb za zaščito podatkov, ki jih zagotovijo neodvisni udeleženci.

               16.

               Člen 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah zahtevata utemeljitev vsakega poseganja v pravico do varstva osebnih podatkov. Upravičenost posega je treba oceniti za vsak primer posebej z vidika zbirnih meril zakonitosti, potrebnosti, upravičenosti in sorazmernosti. Zato mora biti vsaka obdelava osebnih podatkov, ki posega v temeljno pravico do varstva osebnih podatkov v pametnem omrežju in pametnem merilnem sistemu, nujna in sorazmerna, da bi se lahko štela za skladno z Listino.

               17.

               Za zmanjšanje tveganj glede osebnih podatkov in varnosti bi morale države članice v sodelovanju s stroko, Komisijo in drugimi zainteresiranimi stranmi podpreti določitev najboljših razpoložljivih tehnologij za vsako skupno minimalno funkcionalno zahtevo, navedeno v točki 42 Priporočila.

      Ukrepi za varstvo podatkov

               18.

               Pri odločanju o razponu podatkov, ki se lahko obdelujejo v pametnih omrežjih, bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da se v čim večji meri zahteva uporaba podatkov, ki so anonimizirani na tak način, da posameznik ni več določljiv. Kadar je treba zbirati, obdelovati in hraniti osebne podatke, bi morale države članice poskrbeti, da so podatki primerni in ustrezni. Zbiranje podatkov bi moralo biti omejeno na podatke, ki so nujno potrebni za namene, za katere se obdelujejo, in se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo.

               19.

               Obdelava osebnih podatkov s pametnim merilnim sistemom ali v takem sistemu bi morala biti upravičena v skladu z eno ali več utemeljitvami iz člena 7 Direktive 95/46/ES. Upoštevati je treba mnenje delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov o pametnem merjenju (11).

               20.

               Tudi obdelava osebnih podatkov pri tretjih osebah, ki nudijo energetske storitve z dodano vrednostjo, mora biti zakonita in temeljiti na eni ali več od šestih utemeljitev za upravičeno obdelavo, navedenih v členu 7 Direktive 95/46/ES. Kadar se kot utemeljitev za obdelavo izbere soglasje, mora biti soglasje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, prostovoljno, posebno, zavestno in izrecno ter dano posebej za vsako storitev z dodano vrednostjo. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, bi moral imeti pravico, da svoje soglasje kadar koli prekliče. Preklic soglasja ne bi smel vplivati na zakonitost obdelave, ki temelji na soglasju pred preklicem.

               21.

               Države članice bi morale jasno določiti vloge in odgovornosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov. Te bi morale biti združljive z njihovimi ustreznimi obveznostmi iz Direktive 95/46/ES.

               22.

               Države članice bi morale pred začetkom postopkov obdelave izdelati analizo, s katero bi opredelile, do kakšne mere morajo dobavitelji in upravljavci omrežja hraniti osebne podatke zaradi vzdrževanja in delovanja pametnega omrežja ter obračunavanja. Ta analiza bi morala državam članicam omogočiti, da med drugim ugotovijo tudi, ali obdobja, ki so za shranjevanje osebnih podatkov trenutno določena v nacionalni zakonodaji, niso daljša, kakor je potrebno za delovanje pametnih omrežij. To mora vključevati mehanizme, ki zagotavljajo upoštevanje časovnih omejitev, določenih za brisanje osebnih podatkov, in občasno pregledovanje potreb po shranjevanju osebnih podatkov.

               23.

               Za to analizo bi morala vsaka država članica upoštevati predvsem naslednja načela: načelo zmanjšanja količine podatkov, načelo preglednosti – na podlagi zagotovitve, da je končni potrošnik na uporabniku prijazen način, v razumljivi obliki ter z uporabo jasnega in enostavnega jezika obveščen o namenih, času in okoliščinah, zbiranju in shranjevanju ter vseh drugih obdelavah osebnih podatkov, ter načelo krepitve moči posameznika – na podlagi zagotovitve, da sprejeti ukrepi varujejo pravice posameznika.

      Varnost podatkov

               24.

               Države članice bi morale zagotoviti, da se varnost osebnih podatkov načrtuje v zgodnji fazi kot del arhitekture omrežja, v procesu vgradnje varstva podatkov. To bi moralo obsegati ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo ter preprečevanje vseh nezakonitih oblik obdelave, zlasti vsakega nepooblaščenega razkritja, razširjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihove spremembe.

               25.

               Priporočljiva je uporaba šifriranih kanalov, ker so ti eno od najučinkovitejših tehničnih sredstev proti zlorabi.

               26.

               Države članice bi morale upoštevati, da vsi sedanji in prihodnji sestavni deli pametnih omrežij zagotavljajo združljivost z vsemi standardi, „pomembnimi za varnost“, ki so jih razvile evropske organizacije za standardizacijo, vključno z bistvenimi zahtevami za informacijsko varnost pametnih omrežij v standardizacijskem mandatu Komisije M/490. Upoštevati je treba tudi mednarodne varnostne standarde, zlasti serijo ISO/IEC 27000 („družina standardov ISMS“).

               27.

               Države članice bi morale poskrbeti, da upravljavci omrežja opredelijo varnostna tveganja in ustrezne varnostne ukrepe, ki zagotavljajo primerno raven varnosti in prilagodljivosti pametnih merilnih sistemov. Za ta namen bi morali upravljavci omrežja v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in organizacijami civilne družbe uporabljati obstoječe standarde, smernice in sheme, in če te niso voljo, razviti nove. Upoštevati je treba tudi ustrezne smernice, ki jih je objavila Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA).

               28.

               Države članice bi morale poskrbeti, da v skladu s členom 4 Direktive 2002/58/ES upravljavec v primeru kršitve osebnih podatkov brez odlašanja (po možnosti najpozneje v 24 urah po ugotovitvi kršitve) obvesti nadzorni organ in posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi kršitev lahko negativno vplivala na varstvo njegovih podatkov.

      Informacije o pametnem merjenju in preglednost

               29.

               Ne glede na obveznosti upravljavcev podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES bi morale države članice zahtevati, da upravljavci omrežja za vsako aplikacijo razvijejo in objavijo natančno in jasno informacijsko politiko. Politika bi morala vključevati vsaj točke, ki so navedene v členih 10 in 11 Direktive 95/46/ES.
               Kadar se zbirajo osebni podatki v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo podatki, bi moral upravljavec takemu posamezniku zagotoviti vsaj naslednje informacije:

                           (a)

                           istovetnosti in kontaktne podatke upravljavca in njegovega zastopnika ter pooblaščenca za varstvo podatkov, če obstaja;

                           (b)

                           namene predvidene obdelave osebnih podatkov, vključno s pogoji in splošnimi pogoji ter upravičenimi interesi upravljavca, če obdelava temelji na členu 7 Direktive 95/46/ES;

                           (c)

                           obdobje hrambe osebnih podatkov;

                           (d)

                           pravico, da posameznik zaprosi upravljavca za dostop do osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, za popravek ali izbris podatkov, ali da ugovarja obdelavi takšnih osebnih podatkov;

                           (e)

                           pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu iz člena 28 Direktive 95/46/ES in informacije o kontaktnih podatkih nadzornega organa;

                           (f)

                           prejemnike ali vrste prejemnikov osebnih podatkov;

                           (g)

                           vse dodatne informacije, ki so potrebne za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo.

         II.   METODOLOGIJA ZA EKONOMSKO OCENO DOLGOROČNIH STROŠKOV IN KORISTI UVEDBE PAMETNIH MERILNIH SISTEMOV

               30.

               Ta oddelek zagotavlja državam članicam smernice in okvir za analizo stroškov in koristi kot podlago za izvajanje skladne, verodostojne in pregledne ekonomske ocene dolgoročnih stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja.

               31.

               Ekonomska ocena bi morala upoštevati smernice iz Priloge in vedno vključevati naslednje štiri korake:

                           —

                           prilagoditev lokalnim pogojem,

                           —

                           analizo stroškov in koristi (v nadaljnjem besedilu „CBA“),

                           —

                           analizo občutljivosti,

                           —

                           oceno uspešnosti, zunanje učinke in socialne učinke.

      Prilagoditev lokalnim pogojem

               32.

               Pri izvajanju ekonomske ocene uvedbe pametnega merjenja bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, preučiti in upoštevati ustrezne pilotne programe, ki so že uvedli pametne merilne sisteme, če so taki programi na voljo. Če je mogoče, bi morale pregledati tudi dejanske terenske podatke o delovanju in ustrezne dejanske izkušnje, da podrobneje določijo svoje predpostavke za izbiro tehnologij in optimirajo z njimi povezane stroške in koristi ter vključevanje potrošnikov z vidika ozaveščanja javnosti in uporabe pametnih merilnih sistemov.

               33.

               Za izvedbo analize stroškov in koristi bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se obravnavata vsaj dva scenarija napovedi, pri čemer je eden „brez sprememb“ („nič se ne ukrene in nič se ne zgodi“). V primeru električne energije bi moral biti drugi scenarij v skladu z obvezno 80–odstotno uvedbo pametnih števcev do leta 2020, ki jo nalaga Direktiva 2009/72/ES, in moral bi upoštevati sklop skupnih minimalnih funkcij, določenih v Oddelku III tega priporočila. Priporočljivo je preučiti dodatne alternativne scenarije. Takšni scenariji morajo upoštevati tudi sinergije med sedanjimi in prihodnjimi ukrepi za varčevanje z energijo, skupaj z drugimi oblikami povratnih informacij in nasvetov za potrošnike, zlasti z uvajanjem pogostega obračunavanja ali poročil o stroških na podlagi dejanske porabe namesto pavšalnih zneskov ali ocenjene porabe. Države članice bi morale v alternativnih scenarijih obravnavati pozitivno vlogo, ki jo pri uvedbi pametnega merjenja lahko imajo jasne informacije za potrošnika, preglednost cen ter konkurenca med proizvajalci in ponudniki.

               34.

               Pri postavljanju pogojev in odločanju o podmenah za izvajanje različnih scenarijev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti za pravočasno izvedbo posvetovanj o tej temi z nacionalnimi regulativnimi organi, spodbujevalci in nadzorniki uvajanja pametnega merjenja – ki so v večini držav članic upravljavci distribucijskih omrežij – ter lastniki ustreznih pilotnih projektov, če so ti na voljo.

               35.

               V zvezi z določanjem in med določanjem okvirnih pogojev bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo vse ustrezne tehnologije, arhitekture in ukrepi za komunikacijsko infrastrukturo, ki so potrebni za zagotavljanje interoperabilnosti in skladnosti z razpoložljivimi standardi Unije in mednarodnimi standardi ter najboljšo prakso. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti tudi, da so predpostavke, ki podpirajo analizo, prilagojene lokalnim razmeram, pri čemer bi morale upoštevati parametre, kot so geografska pokritost, povpraševanje po električni energiji, konična obremenitev ter mikro- in makrogospodarske razmere. Oddelek 2 Priloge k temu priporočilu vsebuje seznam parametrov, ki bi jih morale države članice uporabiti v tem postopku.

      Analiza stroškov in koristi (CBA)

               36.

               Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale poskrbeti, da analiza stroškov in koristi upošteva spremljajoče smernice in metodološki okvir s koraki („sedem korakov analize stroškov in koristi“) iz Priloge k temu priporočilu. Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale zagotoviti tudi sprejemljiv, pregleden in dobro dokumentiran izračun vseh pričakovanih stroškov in koristi v skladu s postopkom logičnega zaporedja, ki je predlagan za njihovo oceno. V analizi stroškov in koristi je treba izrecno navesti stroške, ki morda lahko med uvajanjem pametnih merilnih sistemov nastanejo pri potrošniku, in jih primerjati z dolgoročnimi možnimi koristmi za potrošnike. Tabeli 4 in 5 v Prilogi I predlagata neizčrpni seznam elementov, ki jih je treba zajeti v analizi stroškov in koristi.

      Analiza občutljivosti

               37.

               Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, bi morale opredeliti kritične spremenljivke za analizo občutljivosti in navesti obseg njihovega razpona (najnižje in najvišje vrednosti opredeljenih kritičnih spremenljivk) za pozitivne pogoje uvedbe, pri katerih koristi presegajo stroške, pridobljene z analizo občutljivosti, ki so jo izvedle. Njihova analiza lahko vključuje tudi odzivnost na spremenljivost in morebitne nadzorne ukrepe za ohranitev vrednosti spremenljivke v želenem razponu.

      Ocena uspešnosti, zunanji učinki in socialni učinki

               38.

               Pri ocenjevanju prednosti uvedbe, zunanjih učinkov (kot je učinek na okolje ali zdravje), učinkov ukrepov javne politike in socialnih učinkov, ki se pričakujejo z uvedbo pametnega merjenja, bi morale države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga imenujejo, poskrbeti, da se upoštevajo ustrezni vplivni faktorji, ki dopolnjujejo kvantitativne rezultate iz prejšnjih korakov analize stroškov in koristi.
               Priloga k temu priporočilu vsebuje seznam sklicevanj za druge povezane učinke.

         III.   SKUPNE MINIMALNE FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA PAMETNE MERILNE SISTEME ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO

               39.

               Ta oddelek temelji na najboljši praksi iz zgodnje analize stroškov in koristi pametnega merjenja električne energije, ki je bila izvedena v enajstih državah članicah. Vsebuje smernice za ukrepe, ki jih je treba sprejeti, z namenom, da bodo države članice uporabile ustrezno interoperabilnost in standarde za pametne merilne sisteme, ki se razvijajo v okviru mandatov M/441, M/468 in M/490, ter najboljšo prakso.

               40.

               Državam članicam so zagotovljena navodila o sklopu skupnih minimalnih funkcionalnih zahtev za pametno merjenje električne energije, ki jim bodo omogočila opredelitev skupnih načinov za doseganje stroškovne učinkovitosti v svojih načrtih uvajanja. Ta navodila lahko države članice, ponudniki meritev in upravljavci omrežij uporabljajo kot skupni temelj za lastne analize stroškov in koristi ter naložb za lažje izvajanje javnih naročil, povezanih z uvedbo, in zagotavljanje evropskih referenčnih opredelitev pojmov regulatorjem.

               41.

               Ta oddelek vsebuje tudi navodilo o določbah za zagotavljanje koristi za potrošnike in prispevek k povečanju energetske učinkovitosti. Navodilo bi moralo olajšati povezovanje pametnih merilnih sistemov s standardiziranimi vmesniki, opremljenimi z orodji, usmerjenimi na potrošnike, ki kombinirajo podatke o porabi s podatki o stroških, s čimer spodbujajo interes potrošnikov za ukrepe v zvezi z varčevanjem z energijo in odziv na povpraševanje. Ta pristop je treba v celoti upoštevati pri analiziranju stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja električne energije v skladu z zakonodajo Unije.

      Skupne minimalne funkcionalne zahteve

               42.

               Vsak pametni merilni sistem za električno energijo bi moral nuditi vsaj vse funkcije, ki so navedene v nadaljevanju:

                           Za odjemalca:

                                       (a)

                                       Zagotovitev odčitkov neposredno odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo imenuje odjemalec. Ta funkcija je v pametnem merilnem sistemu bistvena, ker so neposredne povratne informacije odjemalca bistvenega pomena za zagotavljanje varčevanja z energijo na strani povpraševanja. Obstaja precejšnje soglasje o zagotavljanju standardiziranih vmesnikov, ki bodo omogočali „sprotne“ rešitve za upravljanje z energijo, kakor so avtomatizacija stanovanj in različne sheme odziva na povpraševanje, in olajšali varno dostavo podatkov neposredno odjemalcu. Zelo so priporočljivi natančni, uporabnikom prijazni in pravočasni odčitki, zagotovljeni odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, neposredno z vmesnika po izbiri odjemalca, ker so ključnega pomena za izvajanje storitev odziva na povpraševanje, sprejemanje „spletnih“ odločitev o varčevanju z energijo in učinkovito vključevanje razpršenih virov energije. Za spodbujanje varčevanja z energijo se državam članicam zelo priporoča, naj poskrbijo, da bodo končni uporabniki, ki uporabljajo pametne merilne sisteme, opremljeni s standardiziranim vmesnikom, ki zagotavlja odjemalcu vizualizirane podatke o individualni porabi.

                                       (b)

                                       Dovolj pogosto posodabljanje odčitkov iz točke (a), da se omogoči uporaba podatkov za doseganje varčevanja z energijo. Ta funkcija se v celoti nanaša na stran povpraševanja, in sicer na končnega potrošnika. Če naj se potrošniki zanašajo na podatke, ki jih zagotavlja sistem, morajo videti podatke o odzivu na svoja dejanja. Stopnjo je treba prilagoditi odzivnemu času izdelkov, ki uporabljajo ali proizvajajo energijo. Obstaja splošno soglasje, da je potrebno vrednost posodobiti vsaj vsakih 15 minut. Nadaljnji razvoj in nove energetske storitve bodo verjetno privedle do hitrejših komunikacij. Priporočljivo je tudi, da je pametni merilni sistem sposoben hraniti podatke o porabi odjemalca za razumen čas, da se odjemalcu in vsaki tretji osebi, ki jo odjemalec imenuje, omogoči ogled in pridobitev podatkov o prejšnji porabi. To bi moralo omogočiti izračun stroškov, povezanih s porabo.

                           Za izvajalca merjenja:

                                       (c)

                                       Omogočiti izvajalcu odčitavanje števcev na daljavo. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran (izvajalce merjenja). Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena.

                                       (d)

                                       Zagotoviti dvosmerno komunikacijo med pametnim merilnim sistemom in zunanjimi omrežji za vzdrževanje in nadzor merilnega sistema. Ta funkcija se nanaša na merjenje. Obstaja jasno soglasje, da je ta funkcija ključnega pomena.

                                       (e)

                                       Omogočiti dovolj pogosto odčitavanje, da se lahko podatki uporabljajo za načrtovanje omrežja. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran.

                           Za komercialne vidike oskrbe z energijo:

                                       (f)

                                       Podpreti napredne sisteme cen. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Pametni merilni sistemi bi morali vključevati napredne sisteme cen, zapise časa uporabe in nadzor cen na daljavo. To bi moralo pomagati potrošnikom in upravljavcem omrežij pri doseganju energetske učinkovitosti in prihrankih stroškov z zmanjševanjem konic v povpraševanju po energiji. Ta funkcija je skupaj s funkcijami iz točk (a) in (b) ključna gonilna sila za krepitev moči potrošnikov in izboljšanje energetske učinkovitosti sistema oskrbe. Zelo se priporoča, naj pametni merilni sistem omogoči samodejni prenos podatkov o možnostih naprednih cen do končnih uporabnikov, na primer prek standardiziranega vmesnika, omenjenega v točki a).

                                       (g)

                                       Omogočiti nadzor vklopa/izklopa oskrbe in/ali omejitve pretoka ali moči na daljavo. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Zagotavlja dodatno zaščito potrošnika z omogočanjem postopnega omejevanja. Pospešuje postopke, kot je na primer selitev stanovanja – stara oskrba se lahko hitro in enostavno prekine, nova pa priključi. Potrebna je za obravnavanje tehničnih izrednih razmer v omrežju. Vendar lahko vključuje dodatna tveganja za varnost, ki jih je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero.

                           Za varnost in varstvo podatkov:

                                       (h)

                                       Zagotoviti varne podatkovne komunikacije. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Visoke ravni varnosti so bistvenega pomena za vse komunikacije med števcem in izvajalcem. To velja za neposredne komunikacije s števcem in za vsa sporočila, ki potekajo prek števca do kakršnih koli aparatov ali nadzornih naprav v prostorih potrošnika ali v obratni smeri. Za lokalne komunikacije v prostorih potrošnika se zahteva varstvo zasebnosti in podatkov.

                                       (i)

                                       Preprečevanje in odkrivanje goljufij. Ta funkcija se nanaša na ponudbeno stran: varnost in zavarovanje v primeru dostopa. Veliko soglasje kaže pomembnost, ki se pripisuje tej funkciji. Ta je potrebna ne le za preprečevanje goljufij, temveč tudi za zaščito potrošnika, na primer pred vdorom.

                           Za razpršeno proizvodnjo:

                                       (j)

                                       Zagotoviti merjenje uvoza/izvoza in reaktivno merjenje. Ta funkcija se nanaša na stran povpraševanja in na ponudbeno stran. Večina držav zagotavlja funkcije, ki so potrebne za omogočanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in lokalne mikro proizvodnje, s čimer dodatno utemeljuje potrebo po namestitvi števcev. Priporočljivo je, da se ta funkcija namesti v privzeti nastavitvi in aktivira/onemogoča v skladu z željami in potrebami potrošnika.

      Nadaljnje spremljanje

               43.

               Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za nadaljnje spremljanje tega priporočila in njegovo predstavitev vsem zainteresiranim stranem, ki sodelujejo pri snovanju in delovanju aplikacij pametnih omrežij v Uniji.

               44.

               Države članice morajo Komisiji do 3. septembra 2012 poročati o rezultatih svojih analiz stroškov in koristi v zvezi z uvedbo pametnih merilnih sistemov ter o ukrepih in načrtih, ki so jih sprejele v zvezi s tem priporočilom.

               45.

               Komisija namerava prejete ekonomske cenitve uvedbe pametnega merjenja oceniti v smislu tega priporočila.

      Naslovniki

               46.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice in vse pristojne organe, ki jih te imenujejo za vključitev v ekonomsko oceno pametnih merilnih sistemov.

      V Bruslju, 9. marca 2012

            Za Komisijo

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

      (2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

      (3)  COM(2011) 202 konč.

      (4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

      (5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

      (6)  COM(2007) 228 konč.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

      (8)  Smernice ERGEG o dobri praksi (GGP) za regulativne vidike pametnih števcev za električno energijo in plin (ref. št. E10-RMF-29-05).

      (9)  Evropska projektna skupina za pametna omrežja opredeljuje pametna omrežja kot energetska omrežja, ki lahko učinkovito povežejo obnašanje vseh uporabnikov, priključenih nanje, da bi zagotovila gospodarsko učinkovit, trajnostni sistem oskrbe z energijo z majhnimi izgubami ter visoko kakovostno, varno in zanesljivo dobavo: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (10)  Razlagalna opomba k Direktivi 2009/72/ES o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in Direktivi 2009/73/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom – Maloprodajni trgi, str. 7.

      (11)  Mnenje delovne skupine za pametna merjenja št. 183 o členu 29, april 2011.

      PRILOGA

         Smernice za metodologijo za ekonomsko oceno dolgoročnih stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja v skladu s Prilogo I k Direktivi 2009/72/ES in Direktivo 2009/73/ES

      1.   SKLICEVANJA

                  1.1

                  Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi projektov pametnih omrežij“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2

                  Evropska komisija – Skupno raziskovalno središče Inštitut za energetiko in promet (2012). „Smernice za izvedbo analize stroškov in koristi uvedbe pametnega merjenja“, ki so na voljo na naslovu: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3

                  Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin. „Končne smernice o dobri praksi za regulativne vidike pametnega merjenja električne energije in plina“, februar 2011, ref. št.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4

                  Projektna skupina Evropske komisije za pametna omrežja (2010), strokovna skupina 3: Vloge in odgovornosti udeležencev, vključenih v uvajanje pametnih omrežij, „Matrika prednosti uvedbe“, ki je na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5

                  Predlog Direktive o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES [COM(2011) 370 konč., 22. 6. 2011]

                  1.6

                  SEC(2011) 288 konč. – Delovni dokument služb Komisije „Ocena učinka“, priložen k Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011) 112 konč.) (SEC(2011) 289 konč.)

            2.   NEIZČRPNI SEZNAM SPREMENLJIVK/PODATKOV, KI JIH JE TREBA DOLOČITI/ZBRATI V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

                  Spremenljivke/podatki, ki jih je treba določiti/zbrati

                  Enota

                  Projekcija sprememb porabe električne energije

                  %

                  Projekcija sprememb cen energije

                  %

                  Prenos konične obremenitve

                  %

                  Izgube električne energije na ravni prenosa in distribucije

                  %

                  Ocenjene minute brez oskrbe

                  Število minut

                  Vrednost izgubljene obremenitve, vrednost dobave

                  EUR/kWh

                  Diskontna stopnja

                  %

                  Stroški strojne opreme (npr. pametni števec, modem GPRS/PLC itd.)

                  EUR

                  Število pametnih merilnih sistemov, ki se namestijo

                  Število pametnih števcev

                  Stroški namestitve pametnega merilnega sistema

                  EUR

                  Pričakovana življenjska doba pametnega merilnega sistema

                  Število let

                  Stroški odčitavanja števca

                  EUR/leto

                  Stopnja uspešnosti telekomunikacij

                  %

                  Stopnja inflacije

                  %

                  Zmanjšanje stroškov zaradi zrelosti tehnologije

                  %

                  Časovni načrt izvajanja

                  Število pametnih števcev/leto

                  Odstotek števcev, nameščenih v podeželska območja v primerjavi z urbanimi območji

                  %

                  Stroški ogljika

                  EUR/tono

            3.   DIAGRAM POTEKA KORAKOV ZA IZVEDBO ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI TER ANALIZE OBČUTLJIVOSTI

      Kadar analiza dopušča izračun stroškov in koristi nastalih sprememb pri emisijah ogljika, je priporočljivo, da analiza upošteva projicirane cene ogljika iz referenčnega scenarija Komisije in tudi iz scenarija dekarbonizacije (1).
      4.   NEIZČRPNI SEZNAM STROŠKOV, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI PRI UVEDBI PAMETNIH MERILNIH SISTEMOV V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

                  Splošna kategorija

                  Vrsta stroškov, ki jih je treba upoštevati pri uvedbi in oceniti v izhodišču

                  Naložbe v osnovna sredstva (CAPEX)

                  Naložbe v pametne merilne sisteme

                  Naložbe v IT

                  Naložbe v komunikacije

                  Naložbe v prikazovalnike na domu (če je ustrezno)

                  Proizvodnja

                  Prenos

                  Distribucija

                  Odpravljene naložbe v konvencionalne števce (negativni stroški, ki se dodajo seznamu koristi)

                  Operativni stroški (OPEX)

                  Stroški vzdrževanja IT

                  Stroški upravljanja omrežja in osnovni stroški

                  Stroški komunikacij/prenosa podatkov (vklj. z GPRS, radijskimi komunikacijami itd.)

                  Stroški upravljanja scenarijev

                  Zamenjava/neuspeh pametnih merilnih sistemov (dodatno)

                  Zmanjšanje prihodkov (npr. zaradi učinkovitejše porabe)

                  Proizvodnja

                  Distribucija

                  Prenos

                  Odčitavanje števca

                  Klicni center/skrb za odjemalce

                  Stroški usposabljanja (npr. osebje, ki skrbi za odjemalce, in osebje, ki montira)

                  Zanesljivost

                  Stroški obnove

                  Okoljski

                  Stroški emisij (oprema za nadzor CO2, dovoljenja za obratovanje in pravice do emisij)

                  Zanesljivost oskrbe z energijo

                  Stroški fosilnih goriv, porabljeni za proizvodnjo električne energije

                  Stroški fosilnih goriv za prevoz in obratovanje

                  Drugo

                  Stroški programov za vključevanje potrošnikov

                  Nepovratni stroški prej nameščenih (običajnih) števcev

            5.   NEIZČRPNI SEZNAM FORMUL ZA MERJENJE KORISTI V PRIMERU ELEKTRIČNE ENERGIJE

                  Korist

                  Delna korist

                  Izračun monetizacije

                  Zmanjšanje stroškov odčitavanja števcev in obratovalnih stroškov

                  Zmanjšani obratovalni stroški števcev

                  Vrednost (EUR) = [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto)] uvedba – [ocenjena zmanjšanja stroškov pri obratovanju števcev na daljavo (EUR/leto) × stopnja neuspešnih komunikacij (%/100)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšani stroški odčitavanja števcev

                  Vrednost (EUR) = [stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost – [ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)]scenarij uvedbe

                  pri čemer:
                  [stroški z lokalnimi odčitki števcev (EUR)]izhodiščna vrednost= število odjemalcev v LV (2) × obstoječi stroški odčitavanja števcev/odjemalca/leto (EUR)
                  [ocenjeni stroški pridobitve lokalnih „razpršenih“ odčitkov števcev (EUR)] scenarij uvedbe= [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, ki niso vključeni v uvedbo × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/odjemalca)] + [število odjemalcev v LV × % odjemalcev, vključenih v uvedbo × stopnja napak pri sporočanju (%) × povprečni stroški pridobitve „razpršenih“ odčitkov na odjemalca (EUR/število odjemalcev)

                  Zmanjšani stroški obračunavanja

                  Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški obračunavanja/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšani stroški klicnega centra/skrbi za odjemalce

                  Vrednost (EUR) = [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] izhodiščna vrednost – [število odjemalcev v LV × stroški skrbi za odjemalce/odjemalca/leto (EUR)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšanje obratovalnih stroškov in stroškov vzdrževanja

                  Zmanjšani stroški vzdrževanja sredstev

                  Vrednost (EUR) = [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [neposredni stroški, povezani z vzdrževanjem sredstev (EUR/leto)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšani stroški okvar opreme

                  Vrednost (EUR) = [stroški okvar opreme (EUR/leto)] izhodiščna vrednost – [stroški okvar opreme (EUR/leto)] scenarij uvedbe

                  Odložene/odpravljene naložbe v distribucijske zmogljivosti

                  Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi povračila sredstev

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100)

                  Odložene naložbe v distribucijske zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100)

                  Odložene/odpravljene naložbe v prenosne zmogljivosti

                  Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi povračila sredstev

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × stopnja povračila naložb (%/100)

                  Odložene naložbe v prenosne zmogljivosti zaradi amortizacije sredstev

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo povečevanju zmogljivosti (EUR/leto) × čas odložitve (število let) × leta amortizacije zmogljivosti (%/100)

                  Odložene/odpravljene naložbe v proizvodne zmogljivosti

                  Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za konične obremenitve

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji za konične obremenitve (EUR/leto) × čas odložitve (število let)

                  Odložene naložbe v proizvodnjo obratov za rezervno moč

                  Vrednost (EUR) = letne naložbe za podporo proizvodnji rezervne moči (EUR/leto) × čas odložitve (število let)

                  Zmanjšanje tehničnih izgub električne energije

                  Zmanjšane tehnične izgube električne energije

                  Vrednost (EUR) = zmanjšane izgube zaradi energetske učinkovitosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube zaradi nadzora napetosti (EUR/leto) + zmanjšane izgube na ravni prenosa (EUR/leto)

                  Prihranki stroškov električne energije

                  Zmanjšanje porabe

                  Vrednost (EUR) = stopnja energije (EUR/MWh) × skupna poraba energije pri LV (MWh) × ocenjen % zmanjšanja porabe z uvedbo (%/100)

                  Prenos konične obremenitve

                  Vrednost (EUR) = veleprodajna razlika v marži med maržo za konično in maržo za nekonično proizvodnjo (EUR/MWh) × % prenosa konične obremenitve (%/100) × skupna poraba energije pri LV (MWh)

                  Zmanjšanje komercialnih izgub

                  Zmanjšana kraja električne energije

                  Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki kradejo energijo (%/100) × ocenjena povprečna vrednost cen neregistrirane energetske obremenitve/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

                  Nadomeščeni prihodki, povezani z goljufijo pri „pogodbeni moči“

                  Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki „goljufajo pri pogodbeni moči“ (%/100) × ocenjena vrednost cene neplačane pogodbene moči/odjemalca/leto (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

                  Nadomeščeni prihodki, povezani z dodatno „pogodbeno močjo“

                  Vrednost (EUR) = % odjemalcev, ki zahtevajo dodatno pogodbeno moč po namestitvi pametnega merilnega sistema (%/100) × ocenjena povprečna vrednost nadomeščenih prihodkov zaradi dodatne pogodbene moči (EUR) × skupno število odjemalcev LV (število odjemalcev)

                  Skrajšanje časa izpadov (zaradi izboljšanega spremljanja in sprotnih informacij iz omrežja)

                  Vrednost storitve

                  Vrednost (EUR) = skupna porabljena energija MV (3) + LV (MWh)/ minute na leto (#/leto) × povprečne minute neoskrbe/leto (#) × vrednost storitve (EUR/kWh) × % zmanjšanja časa izpadov (%/100)

                  Zmanjšani stroški odškodnin odjemalcem

                  Vrednost (EUR) = povprečne letne odškodnine odjemalcem (EUR/leto) × zmanjšanje odškodnin odjemalcem

                  Zmanjšanje emisij CO2

                  Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanih izgub v vodih

                  Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost –
                  [izgube v vodih (MWh) × vsebnost CO2 (tone/MWh) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšane emisije CO2 zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja)

                  Vrednost (EUR) = [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] izhodiščna vrednost – [emisije CO2 (v tonah) × vrednost CO2 (EUR/tono)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšanje emisij CO2 zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

                  Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR)

                  Zmanjšanje porabe goriva zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

                  Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter goriva (EUR)

                  Zmanjšanje onesnaževanja zraka (trdni delci, NOx, SO2)

                  Zmanjšanje emisij onesnaževal zraka zaradi zmanjšanih izgub v vodih

                  Za vsako onesnaževalo:
                  Vrednost (EUR) = [izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost –
                  Izgube v vodih (MWh) × vsebnost onesnaževala zraka (enota/ MWh) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi večjega obsega virov za nizkoogljično proizvodnjo (kot posledica uvedbe pametnega merjenja)

                  Za vsako onesnaževalo:
                  Vrednost (EUR) = [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] izhodiščna vrednost – [emisije onesnaževala zraka (enota) × stroški onesnaževala zraka (EUR/enoto)] scenarij uvedbe

                  Zmanjšane emisije onesnaževal zraka zaradi zmanjšanega števila prevozov terenskega osebja

                  Vrednost (EUR) = število prihranjenih litrov goriva (#) × strošek na liter nepotrebnega goriva (EUR)

         Opomba: Za „stroške onesnaževal zraka“ (trdni delci, NOx, SO2), si je priporočljivo pogledati direktivo o čistih vozilih – Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (4) – ter postopek kvantifikacije koristi za kakovost zraka „CAFÉ“ (čisti zrak za Evropo).

         (1)  Priloga 7.10 k Delovnemu dokumentu služb Komisije SEC(2011) 288 konč. — „Ocena učinka“: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

         (2)  Nizka napetost

         (3)  Srednja napetost

         (4)  UL L 120, 15.5.2009, str. 5.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. februarja 2008 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2006

text:
               15.2.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 41/24

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 12. februarja 2008
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2006
   (2008/118/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EGS, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil spremenjen v Luxembourgu (Veliko vojvodstvo Luksemburg) 25. junija 2005 (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-EGS (3), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4) in zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2006 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2006, skupaj z odgovori Komisije (5) –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS v skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma.

               (2)

               Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2006 na splošno zadovoljivo izvajala,

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2006.

      V Bruslju, 12. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         A. BAJUK

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (4)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (5)  UL C 259, 31.10.2007, str. 1.


title: Priporočilo Komisije z dne 28. oktobra 2009 olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (Besedilo velja za EGP)

text:
               24.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/24

      PRIPOROČILO KOMISIJE

   z dne 28. oktobra 2009
   olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/848/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepi z dne 12. junija 2008 pozval Komisijo, da pripravi jasen temelj na neizključni in neobvezni podlagi za usklajeno rabo spektra, ki je bil sproščen zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo (digitalna dividenda). Ta naj bi zlasti vključeval tehnične vidike, analizo stroškov in družbenogospodarski vpliv različnih možnosti ter regulativne pogoje za dostop do spektra.

               (2)

               Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 24. septembra 2008 z naslovom: „O popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo“ (1), poudaril tudi možne koristi usklajenega pristopa za uporabo spektra v Evropski uniji glede ekonomije obsega, razvoja interoperabilnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki bi privedla do neoptimalne rabe navedenega pičlega vira. Zato je Parlament pozval k aktivnemu sodelovanju med državami članicami, da bi presegli nacionalne ovire za učinkovito dodelitev ali ponovno dodelitev digitalne dividende.

               (3)

               V svojih prejšnjih sklepih z dne 1. decembra 2005 je Svet že pozval države članice, da do leta 2012 v največji možni meri dokončajo prehod.

               (4)

               V skladu z ureditvenim okvirom o elektronskih komunikacijah bi morale države članice spodbujati učinkovito rabo radijskega spektra in zagotovitev njegovega učinkovitega upravljanja. V kombinaciji z načelom boljših predpisov to pomeni, da mora biti radijski spekter dodeljen tako, da bo družbi prinesel največjo korist v kulturnem, gospodarskem in družbenem smislu. Vendar gledano z vidika različnih nacionalnih ozadij in dediščine se mora to načelo uporabiti postopoma in dovolj prožno.

               (5)

               Dokler radijski spekter, ki se je predhodno uporabljal oziroma se še uporablja za analogno radiodifuzijo, ne bo sproščen, se ne morejo uresničiti morebitne družbene in gospodarske prednosti od prihodnjih storitev, ki bodo delovale v frekvencah digitalne dividende. Poleg tega je za uporabnike in potrošnike na voljo čedalje več digitalne prizemne televizijske tehnologije po dosegljivih cenah. Več držav članic je že ukinilo analogno radiodifuzijo in več drugih se je odločilo, da bodo vse radiodifuzije začele uporabljati digitalno tehnologijo do leta 2012.

               (6)

               Zato je bistveno, da se na evropski ravni zagotovi usklajena politika glede prehoda na digitalno tehnologijo in ukinitve analogne radiodifuzije, tako da se to lahko čimprej dokonča v skladu z zgodnjimi načrti nekaterih držav članic. Kjer se v ta namen dodeli državna neposredna pomoč, se mora izvesti v skladu s pravili o državni pomoči.

               (7)

               Sedanja gospodarska kriza je pokazala, kako nujno je dati zadostno količino radijskega spektra na voljo za razvoj visokohitrostne brezžične infrastrukture za zagotovitev širokopasovnih storitev, da se ustvarijo povišanja produktivnosti in zmanjšajo stroški v vseh gospodarskih sektorjih. To je v skladu s cilji gospodarskega sanacijskega načrta, ki ga je sprejel Evropski svet na zasedanju 12. decembra 2008, ki si je za cilj zadal 100 % pokritje s širokopasovnimi povezavami med letoma 2010 in 2013. Kot je bilo poudarjeno v dokumentu o ključnih vprašanjih Sveta za konkurenčnost marca 2009, se to lahko v celoti doseže samo z brezžično tehnologijo, na primer na podeželskih območjih, kjer je vodovna infrastruktura nepraktična. Zato je bistveno, da se analogna radiodifuzija pravočasno ukine, da bi nove storitve, ki jih bo omogočila uporaba z digitalno dividendo sproščenega radijskega spektra, lahko učinkovito prispevale k prizadevanjem za gospodarsko oživitev EU.

               (8)

               Mednarodni sporazumi, zlasti tisti, sklenjeni na Regionalni konferenci o radiokomunikacijah (RRC-06) Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) junija 2006 in na Svetovni konferenci o radiokomunikacijah (WRC-07) novembra 2007, so že določili dodelitev dela frekvenc digitalne dividende podpasu 790–862 MHz mobilnim storitvam in radiodifuziji ter fiksnim storitvam od leta 2015 ali celo prej, pod pogojem, da kjer je to potrebno, pride do tehnične uskladitve z drugimi državami. Poleg tega je več držav članic že naznanilo, da načrtujejo ali aktivno razmišljajo o odprtju podpasu 790–862 MHz storitvam, razen prizemni radiodifuziji visokih zmogljivosti.

               (9)

               Glede navedenega razvoja je v EU nujno treba razviti usklajen pristop do digitalne dividende, da bi se izognili pojavu razdrobljenosti med državami članicami. V nasprotnem primeru bo vzpostavitev enotnega trga za storitve in opremo ovirana, s tem povezana ekonomija obsega bo izgubljena in digitalna dividenda ne bo mogla učinkovito prispevati k gospodarski oživitvi na ravni EU. Poleg tega bi lahko Komisija za dosego tega cilja na dvostranski in večstranski ravni zagotovila pomoč državam članicam pri pogajanjih z državami, ki niso članice EU.

               (10)

               Skupina za politiko radijskega spektra je v svojem mnenju z dne 18. septembra 2009 o digitalni dividendi Evropski komisiji priporočila, da ukrepa najpozneje do 31. oktobra 2009, da bi zmanjšala negotovost v EU v zvezi z zmožnostjo držav članic, da sprostijo podpas 790–862 MHz, da bi pospešile rast, konkurenčnost in inovacije v sektorju storitev in elektronskih komunikacijskih omrežij. Države članice, ki dajejo na voljo podpas 790–862 MHz za nova in/ali razširjena elektronska komunikacijska omrežja in storitve, je tudi spodbudila, da zlasti uporabijo načelo nevtralnosti storitev in tehnologije pod pogoji, ki zagotavljajo, da ni škodljivega vpliva na radiodifuzijske storitve.

               (11)

               Študije o družbenogospodarskih vidikih usklajenega pristopa do digitalne dividende so pokazale znatne družbene in gospodarske koristi usklajevanja dodeljevanja dela digitalne dividende za nove uporabe, kot so širokopasovne storitve na podeželskih območjih in splošneje za zmanjšanje vrzeli glede širokopasovnih storitev zaradi pomanjkanja razpoložljivosti teh storitev, ki bi potekalo na ravni EU.

               (12)

               Iz teh razlogov Komisija v prihodnjih mesecih načrtuje sprejetje odločbe o določitvi usklajenih tehničnih zahtev za prihodnjo uporabo podpasu 790–862 MHz za elektronska komunikacijska omrežja nizke in srednje zmogljivosti. Ta tehnični izvedbeni ukrep je treba sprejeti s pomočjo Odbora za radijski spekter v skladu s členom 4 Odločbe o radijskem spektru (2). Država članica naj bi uporabila usklajene tehnične pogoje le, če in ko se odloči, da bo odprla pas tudi za katerekoli druge storitve, razen radiodifuzije.

               (13)

               Da bi Komisija pripravila to tehnično uskladitev, je Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) poverila mandat za določitev tehničnih pogojev za podpas 790–862 MHz, ki so optimizirani za brezžična fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, vendar ne omejeni nanje. CEPT je Komisiji predložil več poročil, ki vsebujejo najmanj omejevalne tehnične pogoje in s tem povezana navodila za osnovne in končne postaje, ki delujejo v podpasu 790–862 MHz, da bi se obvladalo tveganje škodljivih motenj.

               (14)

               Ker bi nadaljnji razvoj podpasu 790–862 za radiodifuzijo visoke zmogljivosti v eni državi članici lahko resno oviral uporabo dela spektra digitalne dividende za potencialno novo uporabo v sosednjih državah članicah zaradi dejstva, da visokozmogljivostni signali potujejo čez dolge razdalje in lahko povzročijo škodljive motnje, bi morale države članice, medtem ko niso obvezane k prenehanju uporabe radiodifuznih oddajnikov visokih zmogljivosti ali odprtju podpasu za elektronske komunikacijske storitve, omogočiti prihodnjo reorganizacijo podpasu, da bi dolgoročno omogočile optimalno rabo elektronskih komunikacijskih storitev nizke in srednje zmogljivosti.

               (15)

               Bistveno je, da se države članice izognejo uvedbi nacionalnih ukrepov, ki bi ogrozili izvajanje aktov Skupnosti za uporabo istega pasu, zlasti kakršnega koli ukrepa za tehnično usklajevanje za nove elektronske komunikacijske storitve v podpasu 790–862 MHz –

         PRIPOROČA:

               1.

               Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da vse prizemne televizijske radiodifuzijske storitve uporabljajo tehnologijo digitalnega prenosa in prenehajo uporabljati tehnologijo analognega prenosa na svojem ozemlju do 1. januarja 2012.

               2.

               Države članice bi morale podpreti ureditvena prizadevanja za določitev usklajenih pogojev za uporabo podpasu 790–862 MHz v EU za dodatne elektronske komunikacijske storitve, razen za radiodifuzne storitve, in se izogniti kakršnim koli dejavnostim, ki bi lahko ovirale in motile izvajanje takih komunikacijskih storitev v navedenem podpasu

               3.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 28. oktobra 2009

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Odločba 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 24.4.2002, str. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
          EVROPSKA KOMISIJA

                                             Bruselj, 7.6.2011
                                             SEC(2011) 802 konč.

                               Priporočilo

                        PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2011

                            ter mnenje Sveta

           o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije 2011–2014

                         {SEC(2011) 710 konč.}

SL                                                                    SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                          PRIPOROČILO SVETA

                 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2011

                                               ter mnenje Sveta

                         o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije 2011–2014

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,

     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek
            izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji
            na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna
            področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za
            trajnostno rast in konkurenčnost.

     (2)    Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav
            članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
            zaposlovanja držav članic3, ki skupaj sestavljajo „integrirane smernice“. Države
            članice so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice v svojih nacionalnih
            ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            UL C …, str. …
     3
            Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

SL                                                      2                                             SL
 ---pagebreak---      (3)   Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek
           novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra
           predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

     (4)   Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in
           strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na
           podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
           prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne vzdržnosti,
           zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za
           povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v
           konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti ali konvergenčne
           programe in nacionalne reformne programe.

     (5)   Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v
           paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v
           njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne
           programe.

     (6)   Belgija je 15. aprila 2011 predložila letošnjo dopolnitev programa stabilnosti za
           obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila
           ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

     (7)   Belgija je v desetletju pred letom 2008 beležila trdno rast BDP v višini povprečno
           2,3 % letno. Država je občutila polno težo svetovne gospodarske recesije leta 2009 in
           BDP je upadel za 2,8 %. Vpliv recesije na zaposlovanje je bil sorazmerno omejen.
           Začasno skrajšanje delovnega časa je bilo učinkovito in padec produktivnosti dela na
           enoto dela je učinkoval blažilno. Po znižanju zaposlenosti za 0,4 % leta 2009 se je ta
           leta 2010 spet zvišala. Vendar pa se je brezposelnost s 7 % pred recesijo dvignila na
           8,3 % leta 2010. Zaradi povečanja obsega svetovne trgovine je bilo okrevanje
           leta 2010 močnejše od pričakovanj in BDP je zrasel za 2,2 %. Zaradi avtomatskih
           stabilizatorjev in diskrecijskih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, se je
           javnofinančni primanjkljaj zvišal z 1,3 % leta 2008 na 5,9 % BDP leta 2009.

     (8)   Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES)
           št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
           proračunske projekcije v programu, verjeten. Čeprav temelji na nekoliko manj
           ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2011, pa je na splošno v skladu z najnovejšo
           napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Po manjšem primanjkljaju od
           pričakovanega v višini 4,1 % leta 2010 je cilj proračunske strategije iz programa
           nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 3,6 % leta 2011 in pod 3-odstotno referenčno
           vrednost do leta 2012, kar je rok Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.
           Zmanjšanje primanjkljaja, načrtovano za leto 2011, se zdi verjetno glede na precej
           previdne gospodarske napovedi. Vendar pa bo fiskalna konsolidacija verjetno nižja od
           0,75 % BDP, tj. povprečne letne konsolidacije, ki jo je priporočil Svet, in sicer zlasti v
           letih 2011 in 2012, ko naj bi znašala le 0,4 oziroma 0,3 % BDP v strukturnem smislu.
           Poleg tega ciljni primanjkljaj za leto 2012 in naslednja leta ni podprt s posebnimi
           prilagoditvenimi ukrepi. Prav tako se tudi ne pričakuje, da bi Belgija v programskem
           obdobju 2011–2014 dosegla srednjeročni cilj, in sicer strukturni presežek v višini 0,5
           % BDP.

SL                                                 3                                                    SL
 ---pagebreak---      (9)    Zaradi boljšega rezultata leta 2010 od pričakovanega bi bila primerna bolj ambiciozno
            zmanjšanje primanjkljaja leta 2011 in hitrejši napredek od načrtovanega proti pragu 3
            % BDP. Poleg tega čezmernega primanjkljaja ne bo mogoče odpraviti pred
            letom 2012, prav tako pa ne bo mogoče še naprej napredovati proti srednjeročnem
            cilju brez nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov. Ker je davčna obremenitev v Belgiji,
            zlasti obremenitev dohodkov iz dela, že zdaj zelo visoka, bi morali biti ti
            konsolidacijski ukrepi v glavnem na strani odhodkov.

     (10)   Gospodarska in finančna kriza sta obrnili prejšnji dolgoročni trend zniževanja javnega
            dolga. Delež javnega dolga, ki se je zniževal od leta 1993 (ko je dosegel najvišjo
            vrednost 134 % BDP, potem pa je nenehno padal in leta 2007 dosegel 84 % BDP), se
            od leta 2008 ponovno zvišuje in je konec leta 2010 dosegel 96,8 % BDP. Visok delež
            javnega dolga ostaja eden od glavnih izzivov, zlasti ker je dolgoročni proračunski
            učinek staranja višji od povprečja EU, kar je predvsem posledica sorazmerno visokega
            povečanja odhodkov za pokojnine, ki bo še bolj obremenilo javne finance.
            Srednjeročno zagotavljanje zadostnih primarnih presežkov in nadaljnja reforma
            belgijskega sistema socialne varnosti, zlasti pokojninskega sistema, zaradi omejevanja
            predvidenih bistvenih povečanj s staranjem povezanih odhodkov bi morala izboljšati
            dolgoročno vzdržnost javnih financ.

     (11)   Pomemben izziv za Belgijo je zagotoviti trden in dobro delujoč finančni sektor, ki je
            zmožen zadovoljevati potrebe realnega gospodarstva po finančnem posredništvu.
            Belgijski finančni sektor je v zadnjih dveh letih hudo prizadela finančna kriza,
            posledica pa so bile nižje bilance stanja, obsežna državna pomoč in sprememba
            nadzora v bančništvu. Finančni položaj bančnega sektorja je še naprej občutljiv. Poleg
            tega je v Belgiji bančni sektor zelo koncentriran in sorazmerno velik glede na obseg
            gospodarstva.

     (12)   Zakon o „napredovanju na področju zaposlovanja in previdnostni zaščiti
            konkurenčnosti“ iz leta 1996 določa, da bi morala biti rast plač v Belgiji usklajena s
            plačnim trendom v treh sosednjih državah (v Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem),
            kar naj bi omejevalo stroške dela. Kljub temu pa ta zakon ni mogel preprečiti, da plače
            v Belgiji v obdobju 2005–2010 ne bi rasle hitreje kot v treh sosednjih državah, čeprav
            je bila rast produktivnosti nižja. Posledično so stroški dela na enoto v Belgiji rasli
            hitreje v primerjavi s sosednjimi državami in povprečjem evroobmočja. To je še zlasti
            težavno zato, ker je Belgija specializirana za razmeroma nizkotehnološko zahtevne
            proizvode, in se sooča z ostro konkurenco v državah z nižjimi stroški. Čeprav plačni
            predpisi omogočajo začetek kolektivnih pogajanj, bi jih bilo mogoče izboljšati z
            upoštevanjem razlik v rasti produktivnosti in z uvedbo učinkovitejšega sistema za
            izvajanje naknadnih popravkov, če cilji niso izpolnjeni.

     (13)   Za belgijski trg dela so značilne številne togosti, ki nikakor ne spodbujajo iskanja
            zaposlitve, in sicer: čas trajanja prejemanja nadomestila za brezposelnost je neomejen;
            visoke efektivne mejne davčne stopnje in visokega davčnega primeža (zlasti za nizko
            plačane delavce); ter kombinacija ukinitve nadomestil socialne pomoči in visokega
            obdavčenja ob zaposlitvi. Poleg tega več možnosti predčasnega upokojevanja za
            starejše delavce zagotavlja spodbudo za zapuščanje trga dela pred predpisano
            upokojitveno starostjo 65 let. Nadaljnja reforma aktivnih politik trga dela in širitev
            njihovega področja uporabe, da bi zajeli tudi delavce, starejše od 50 let, bi pomagali
            zvišati splošno stopnjo zaposlenosti in okrepili spodbude za iskanje zaposlitve. Poleg
            tega bi nadaljnje znižanje zneska in skrajšanje časa prejemanja nadomestila za

SL                                                 4                                                  SL
 ---pagebreak---             brezposelnost mlade delavce bolj spodbudila za vstop na trg dela. Strožja merila za
            zgodnje upokojevanje bi spodbudila starejše delavce, da bi ostali delovno aktivni ,
            starejše delavce, ki nekaj časa niso bili zaposleni, pa da bi se vrnili na trg dela. Poleg
            tega je stopnja zaposlenosti državljanov tretjih držav (40,9 %) precej nižja od
            povprečja EU.

     (14)   Splošna davčna obremenitev dela v Belgiji je ena najvišjih v EU, zato bi njeno
            zmanjšanje prispevalo k večji privlačnosti dela. Vendar pa je to zaradi znatnih
            konsolidacijskih prizadevanj v prihodnosti treba nadomestiti z ustreznim zvišanjem
            davkov, ki izkrivljajo v manjši meri, na primer trošarin, ali s premikom v smer okolju
            prijaznih davkov. Belgija ima precej nižje posredne davčne stopnje na energijo kot
            sosednje države. Skupaj z visoko davčno obremenitvijo dela ima najnižjo stopnjo
            okoljevarstvenih davkov v primerjavi z davčnimi obremenitvami dela v EU. To je
            prispevalo k nastanku razmer, ko visoka brezposelnost soobstaja s sorazmerno visoko
            porabo energije, kar še otežuje doseganje ciljev na področju zaposlitvene in energetske
            učinkovitosti.

     (15)   Cene različnega blaga in storitev so na splošno višje kot v drugih državah članicah, kar
            odraža šibke konkurenčne pritiske – zlasti v maloprodajnem sektorju in mrežnih
            dejavnostih – ter šibek nadzorni okvir. V maloprodajnem sektorju so ovire za vstop na
            trge in operativne omejitve visoke. Zlasti predpisi, ki omejujejo konkurenco, še vedno
            omejujejo obratovalni čas, ščitijo uveljavljena domača podjetja pred vstopom novih
            konkurentov na trg ter ovirajo širjenje novih poslovnih modelov in tehnologij. Skupni
            konkurenčni problem v mrežnih dejavnostih v Belgiji je močan položaj največjih
            podjetij in visoke ovire za vstop v primerjavi z drugimi državami članicami, kar
            pomeni, da lahko prejšnji monopolisti v teh sektorjih še vedno žanjejo višje dobičke z
            zaračunavanjem višjih cen, kot bi jih dovoljeval konkurenčni trg.

     (16)   Belgijski organi so v zvezi s paktom „euro plus“ sprejeli številne zaveze ki zadevajo
            štiri področja pakta. Osredotočajo se na ukrepe za zmanjševanje primanjkljaja,
            obvladovanje cen energije in spodbujanje konkurence, obvladovanje rasti realnih plač,
            izvajanje nadzornega okvira za spremljanje finančnega sektorja in sprejetje ukrepov za
            zvišanje dejanske upokojitvene starosti. Vendar pa niso predložili nobenih informacij
            o ukrepih, ki naj bi se sprejeli za doseganje potrebnih ciljev na fiskalnem področju;
            prav tako ni informacij o možnem načinu obvladovanja rasti realnih plač ali cen
            energije. V zvezi s shemami zgodnjega upokojevanja ni jasno, ali in kdaj bo pregledan
            „generacijski pakt“ in kakšen bi bil učinek takšnega pregleda v smislu konkretnih
            ukrepov. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

     (17)   Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vključno z
            zavezami pakta „euro plus“4. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega
            upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem prispevka na ravni EU k prihodnjim
            nacionalnim odločitvam je upoštevala njun pomen za vzdržno fiskalno in socialno-
            ekonomsko politiko v Belgiji ter njuno spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija
            zato meni, da bi moralo biti mogoče bolj ambiciozno zmanjševanje primanjkljaja
            leta 2011 ter da bi bilo treba podrobno določiti nadaljnje konsolidacijske ukrepe za
            leto 2012 in po njem. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ je potrebna
            nadaljnja reforma pokojninskega sistema. Treba bi bilo tudi sprejeti nadaljnje ukrepe

     4
            SEC(2011) 710.

SL                                                  5                                                    SL
 ---pagebreak---             za krepitev konkurenčnosti, ustvarjanje novih delovnih mest in prenos davčne
            obremenitve z dela na porabo in energijo ter za ustvarjanje več priložnosti za naložbe
            in rast v storitvenem sektorju in mrežnih dejavnostih.

     (18)   Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7)
            Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet proučil
            dopolnitev programa stabilnosti Belgije za leto 2011, njegovo mnenje5 pa je zlasti
            odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju –

     PRIPOROČA, naj Belgija v obdobju 2011–2011 ukrepa tako:

     (1)     Izkoristi naj tekoče gospodarsko okrevanje za pospešitev zmanjšanja čezmernega
             primanjkljaja. V ta namen naj sprejme potrebne ukrepe – zlasti na strani odhodkov –
             do sprejetja proračuna za leto 2012 zaradi doseganja povprečne strukturne
             konsolidacije v višini vsaj 0,75% BDP. To bi moralo zmanjšati javnofinančni
             primanjkljaj precej pod referenčno vrednost 3 % BDP, in sicer najpozneje do
             leta 2012. Zagotovi naj napredek v zvezi s srednjeročnim ciljem v višini vsaj 0,5 %
             BDP letno.

     (2)     Sprejme naj ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Osredotočiti
             bi se bilo treba na pripravo strategije, namenjene omejevanju odhodkov v zvezi s
             staranjem, vključno s preprečevanjem zgodnjega izstopa s trga dela zaradi zviševanja
             dejanske upokojitvene starosti ter vezanostjo predpisane upokojitvene starosti na
             pričakovano življenjsko dobo.

     (3)     Odpravi naj strukturne slabosti finančnega sektorja, zlasti z dokončanjem
             prestrukturiranja bank, ter tako ustvari ustrezno financiran in vzdržen poslovni
             model.

     (4)     Ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso naj prenovi
             sistem kolektivnih pogajanj ter plačne indeksacije za zagotovitev, da bo rast plač
             bolje odražala gibanja na področju produktivnosti dela in konkurenčnosti.

     (5)     Izboljša naj udeležbo na trgu dela z znižanjem visokih davkov in prispevkov za
             socialno varnost za ljudi z nizkimi dohodki na proračunsko nevtralen način in z
             uvedbo sistema, v katerem se raven nadomestila za brezposelnost postopno
             zmanjšuje s časom trajanja brezposelnosti. Sprejme naj ukrepe za prenos davčne
             obremenitve z dela na porabo in naj napravi davčni sistem bolj okolju prijazen.
             Izboljša naj učinkovitost aktivnih politik trga dela z osredotočanjem ukrepov na
             starejše delavce in ranljive skupine.

     5
            Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       6                                           SL
 ---pagebreak---      (6)     Uvede naj ukrepe za okrepitev konkurence v maloprodajnem sektorju z
             zmanjševanjem ovir za vstop na trg in operativnih omejitev. Sprejme naj ukrepe za
             krepitev konkurence na trgih z elektriko in plinom, tako da še naprej izboljšuje
             učinkovitost sektorskih regulatornih organov in organov, pristojnih za konkurenco.

     V Bruslju,

                                              Za Svet
                                              Predsednik

SL                                               7                                                SL