               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in vsako posamezno južno državo evropske sosedske politike, da se določijo pogoji za razširitev zagotavljanja skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS) na območje evropske sosedske politike

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) omogoča uporabo obstoječih odprtih satelitskih navigacijskih signalov pri aplikacijah, ki so ključnega pomena za varnost v prometu, na primer pri pilotiranju in pristajanju zrakoplovov, kadar je na voljo le omejena zemeljska oprema za radijsko pomoč ali pa taka oprema ni na voljo.

               EGNOS in Galileo sta programa satelitske navigacije Evropske unije, ki ju ureja Uredba o GNSS
                  1
               .

               Sodelovanje na področju satelitske navigacije med južnimi državami evropske sosedske politike
                  2
                in EU poteka v okviru evro-sredozemskega (EuroMed) sodelovanja na področju prometa. V okviru evropske sosedske politike
                  3
                evro-sredozemsko sodelovanje na področju prometa temelji na okviru, ki je bil vzpostavljen v Barceloni leta 1995 in se je od leta 2008 v skladu s skupno izjavo
                  4
               , sprejeto na srečanju voditeljev držav in vlad, razvil v Unijo za Sredozemlje.

                  Tretji odstavek člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1285/2013 (Uredba GNSS) določa
                     5
                  , da se geografska pokritost sistema EGNOS lahko v okviru tehnične izvedljivosti in na podlagi mednarodnih sporazumov razširi tudi na ozemlja držav v evropski sosedski politiki (ESP). Taka širitev ne zakasni širitve geografske pokritosti sistema EGNOS na vsa ozemlja držav članic v Evropi.

               Razširitev sistema EGNOS na južne države ESP ustreza navedenim merilom in sledi začetnim ukrepom, sprejetim z vzpostavitvijo zemeljskih postaj EGNOS zunaj Evrope. Cilja razširitve sta dva: okrepiti pokritost sistema EGNOS na obrobju EU in zagotoviti pokritost južnih držav ESP, da se spodbudi sprejemanje s strani potrošnikov.

               Razširitev sistema EGNOS na južne države ESP ne bo zakasnila razširitve geografske pokritosti sistema EGNOS v EU. Nasprotno, prispevala bo k boljši pokritosti regij na jugu/jugovzhodu/jugozahodu EU ter zlasti izboljšala pokritosti na portugalskih/španskih otokih v Atlantskem oceanu ter na Cipru, v Grčiji, na Malti in v Italiji.

               Analiza, ki jo je leta 2015 izvedla Evropska vesoljska agencija
                  6
               , je skupaj s ponudbo industrije iz leta 2017 za razvoj tretje različice sistema EGNOS potrdila tehnično izvedljivost take razširitve ter pokazala, da bi tri zemeljske postaje EGNOS zadoščale za pokritost celotnega zračnega prostora južnih držav ESP.

               Zadevne službe Komisije od leta 2009 sodelujejo z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da bi se pokritost sistema EGNOS razširila na območje južnega Sredozemlja (tj. južne države ESP) in da bi se na tem območju uvedle storitve EGNOS za varovanje življenj (SoL) v letalstvu in drugih prometnih sektorjih. Razširitev pokritosti sistema EGNOS je pobuda, ki koristi vsem: EU zato, ker se bodo okrepile vezi s sosednjimi partnerskimi državami in ustvarile priložnosti za dostop do trga za njeno industrijo, južnim državam ESP pa zato, ker bodo v primerjavi z doslej izvedenimi javnimi naložbami EU dobile dostop do sistema EGNOS po zelo nizki ceni.

               V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek, prometni organi južnih držav ESP pa so pokazali velik interes. Menijo, da je storitev EGNOS za varovanje življenj učinkovito sredstvo za izpolnjevanje zahtev Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) in da zagotavlja omogočitveno tehnologijo za nove storitve in aplikacije v drugih prometnih in neprometnih sektorjih.

                     7
                  V obdobju 2014–2016 je tako šest južnih držav ESP na najvišji politični ravni uradno izrazilo interes za sklenitev takega mednarodnega sporazuma o sistemu EGNOS z EU.

               Primerno je, da se EU pozitivno odzove na pričakovanje južnih držav ESP, da bodo prejele storitev EGNOS za varovanje življenj (SoL). Ob upoštevanju dejavnosti drugih ponudnikov globalnih satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) v regiji postaja strateški vidik take razširitve sistema EGNOS vse očitnejši.

                  Poseben dvostranski mednarodni sporazum o sistemu EGNOS z vsako posamezno južno državo ESP bo določil ustrezne sheme upravljanja, opredelil vloge in odgovornosti vsake pogodbenice ter določil finančne odgovornosti za razvoj in delovanje infrastrukture, potrebne za zagotavljanje storitev, ki temeljijo na sistemu EGNOS, v vsaki južni državi ESP.

               V tem priporočilu so upoštevani varnostni vidiki razširitve sistema EGNOS na južne države ESP, vključno z oceno geopolitičnih razmer v regiji. Varnostni vidiki se bodo še naprej spremljali v fazah pogajanj in uvajanja. To vključuje izbiro lokacij za vzpostavitev zemeljske infrastrukture EGNOS in njihovo zaščito v operativni fazi sistema EGNOS v južnih državah ESP.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

               Razširitev sistema EGNOS na južne države ESP je vključena v regionalnem prometnem akcijskem načrtu za obdobje 2014–2020 in je bila v letih 2013 in 2014 vključena v resolucijo o Uniji za Sredozemlje.

               Z razširjeno pokritostjo storitve EGNOS za varovanje življenj na ozemljih Severne Afrike in Bližnjega vzhoda se bo zagotovila visoka raven varnosti pri pristajalnih postopkih, tudi na manjših, regionalnih in turističnih destinacijah, s čimer se bo uskladila raven varnosti med državami EU in južnimi državami ESP ter posledično povečalo sprejemanje sistema EGNOS s strani letalskih prevoznikov, ki letijo med tema dvema regijama.

               Nenazadnje je razširitev sistema EGNOS na južne države ESP tudi skladna z drugimi podobnimi razširitvami sistema EGNOS ali sistemov, ki temeljijo na sistemu EGNOS, in sicer razširitvijo na Ukrajino
                  8
                ter vzpostavitvijo neodvisnih satelitskih sistemov za povečevanje (SBAS), ki temeljijo na tehnologiji EGNOS, v Afriki, začenši z 17 državami članicami Agencije za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA)
                  9
               . Sistem EGNOS bo tako zagotovil homogeno pokritost evropske in afriške celine, s čimer bo omogočil varnejše lete in pristanke.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

               Evropski satelitski navigacijski sistemi so pomembni elementi politike Evropske unije pri zagotavljanju popolne povezanosti infrastrukture za kopenski, morski in zračni promet za varno, nemoteno, gospodarno in okolju prijazno navigacijo. Sistemi se na mednarodni ravni med drugim spodbujajo prek sporazumov o sodelovanju, ki so bili na področju satelitske navigacije podpisani z Marokom, Ukrajino, ZDA, Norveško, Švico in Južno Korejo.

               Pri upravljanju zračnega prometa si vse južne države ESP prizadevajo za izpolnitev zahtev Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede navigacije na podlagi zmogljivosti. Sistem EGNOS je pomemben dejavnik, ki omogoča posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi in izvajanje enotnega evropskega neba. Razširitev na južne države ESP bo prispevala k odpravi razdrobljenosti navigacijskih storitev v letalstvu v Sredozemlju. Pokritost južnih držav ESP bo prav tako prispevala k oblikovanju povezanega evro-sredozemskega prometnega območja, ki bo zajemalo skoraj milijardo ljudi v EU in sosednjih državah.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Člen 218(3) in 218(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Države članice same ne morejo doseči ciljev predloga, saj je program satelitske navigacije EGNOS evropska pobuda, ki jo upravlja Evropska komisija. V zvezi s tem obseg sporazuma, o katerem bodo tekla pogajanja, ne more biti omejen na eno samo državo članico ali skupino držav članic, temveč vpliva na EU kot celoto.

                  Kakršna koli alternativna rešitev (npr. mreža dvostranskih odnosov med državami članicami EU in vsako južno državo ESP) bi pomenila veliko tveganje za neučinkovitost, zamude in protislovja, kar bi lahko hitro privedlo do višjih stroškov, ki bi jih moral kriti proračun Unije. Nesodelovanje med EU in posameznimi južnimi državami ESP v zvezi z zagotavljanjem storitev EGNOS bi za industrijo EU pomenilo zamujeno priložnost in bi s strateškega vidika oslabilo položaj EU v južni regiji ESP.

                  Člen 29 Uredbe št. 1285/2013 določa, da lahko Unija v okviru programov sklepa sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s postopkom iz člena 218 PDEU.

               •Sorazmernost

                  Sklenitev sporazuma je sorazmeren ukrep glede na predvidene cilje.

               •Izbira instrumenta

                  Člen 29 Uredbe št. 1285/2013 izrecno določa, da lahko Unija v okviru programa EGNOS sklepa mednarodne sporazume. Poleg tega tretji pododstavek člena 2(5) navedene uredbe izrecno dopušča možnost razširitve geografske pokritosti sistema EGNOS na druge svetovne regije, pri čemer med drugim navaja možnost take razširitve na države v evropski sosedski politiki (ESP). Določa tudi, da se ta razširitev, če je tehnično izvedljiva, opravi na podlagi mednarodnega sporazuma.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

               Uporaba sistema SBAS, kot je EGNOS, v južnih državah ESP je bila ocenjena s socialno-ekonomskega in tehničnega vidika. O rezultatih so med večletnim sodelovanjem na tem področju na več srečanjih potekale razprave z zainteresiranimi stranmi in organi iz južnih držav ESP.

               Od leta 2007 do leta 2015 je bilo v okviru projektov EuroMed GNSS I in II, financiranih s strani Komisije, zgrajenih nekaj zemeljskih objektov EGNOS, da bi zagotovili minimalno pokritost, izvedli prenos tehničnega znanja ter z lokalnimi organi civilnega letalstva, uporabniki zračnega prostora in izvajalci navigacijskih storitev zračnega prometa opravili preskuse krepitve zmogljivosti, preskušali pristajalne postopke in ocenili koristi. V tem okviru je bila izvedena tudi regulativna analiza, v kateri sta bila opredeljena regulativni okvir ICAO, na katerem bo temeljilo zagotavljanje storitev, ter podrobna strategija za satelitsko navigacijo in izvedbeni načrti za posamezne države.

               Opravljena je bila tudi analiza stroškov in koristi po državah, ki je potrdila neto koristi razširitve sistema EGNOS na južne države ESP ter poudarila pozitivne učinke sistema EGNOS na področju letalstva in multimodalnosti za vsako južno državo ESP. Po analizi stroškov in koristi naj bi neto koristi za južno regijo ESP znašale več kot milijardo EUR. Te analize so bile izvedene ob polnem sodelovanju južnih partneric ESP, o rezultatih pa so v okviru več delavnic potekale razprave s predstavniki in zainteresiranimi stranmi južnih držav ESP. V sklepih vseh delovnih skupinah EuroMed GNSS, ki so delovale v letih 2013, 2012 in 2011, je bila Komisija pozvana, naj dopolni pokritost sistema EGNOS v zračnem prostoru južnih držav ESP.

                  Vesoljska industrija EU v zgornjem delu verige bo pridobila trg, povezan z vzpostavljanjem zemeljske infrastrukture, industrija EU v spodnjem delu verige (za aplikacije EGNOS) pa dostop do večjega trga. Prav tako se bo okrepilo tehnično sodelovanje in povezovanje med prometnimi organi/zainteresiranimi stranmi v EU in njihovimi kolegi v južnih državah ESP, kar bo prineslo skupne koristi in dolgoročen strateški učinek.

                  Potrjeno je bilo tudi, da razširitev sistema EGNOS na južne države ESP ne bo zakasnila dokončanja geografske pokritosti sistema EGNOS na vseh ozemljih držav članic EU v Evropi.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Zadevna znanstvena/strokovna področja

                  Strokovnjaki za satelitsko navigacijo, strokovnjaki na področjih, ki zadevajo uporabo natančnega satelitskega določanja položaja (letalstvo, pomorstvo, železniški in cestni promet, kmetijstvo, upravljanje zemljišč itd.)

                  Uporabljena metodologija

                  Obsežno posvetovanje in sodelovanje z ustreznimi organi, sogovorniki in uporabniki v okviru dveh projektov, financiranih v programu EuroMed (EuroMed GNSS I, 2007–2011, in GNSS II, 2012–2015). Analize in raziskave, ki so jih izvedli industrijski konzorciji, EU/države članice in agencije južnih držav ESP.

                  Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju

                  Ministrstva za promet, organi za civilno letalstvo, letališča, letalski prevozniki vseh južnih držav ESP. Evropska vesoljska agencija, evropski ponudnik satelitskih storitev, Agencija za evropski GNSS (GSA), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), vesoljska industrija/strokovnjaki za satelitsko navigacijo in letalstvo ter industrija iz držav EU in južnih držav ESP (npr. alžirska vesoljska agencija).

               Temeljne pravice

                  Predlog nima posledic za varstvo temeljnih pravic.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Naložbe v osnovna sredstva, povezane z vzpostavljanjem infrastrukture za zagotavljanje sistema SBAS, ki temelji na sistemu EGNOS, v vsaki južni državi ESP, se krijejo iz sredstev Unije, zlasti iz tistih, ki financirajo sosedsko politiko EU. Dodatne operativne izdatke v zvezi z izkoriščanjem sistema SBAS, ki temelji na sistemu EGNOS, v vsaki južni državi ESP bodo financirale posamezne južne države ESP.

                  Za proračun Unije, dodeljen evropskim programom GNSS, ni proračunskih posledic, ki bi izhajale iz tega sporazuma. V skladu z zadnjim odstavkom člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1285/2013 se stroški take širitve ne krijejo s sredstvi, dodeljenimi programoma Galileo in EGNOS.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in vsako posamezno južno državo evropske sosedske politike, da se določijo pogoji za razširitev zagotavljanja skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS) na območje evropske sosedske politike

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Izpolnjeni so pogoji iz člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1285/2013 glede tehnične izvedljivosti in jamstva, da ne bo prišlo do zakasnitve geografske pokritosti sistema EGNOS na vseh ozemljih držav članic.

               (2)Uredba (EU) št. 1285/2013 določa, da je Unija lastnica vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih v okviru programa EGNOS, da lahko v okviru tega programa sklepa sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter da se stroški vsake širitve pokritosti sistema EGNOS izven Evrope ne krijejo s proračunskimi sredstvi, dodeljenimi v okviru navedene uredbe.

               Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom, da se sklene sporazum z vsako posamezno južno državo evropske sosedske politike (ESP), ki bo določil pogoje za zagotavljanje storitev satelitskega sistema za povečevanje, ki temeljijo na skupni evropski geostacionarni navigacijski storitvi (EGNOS), v južnih državah ESP –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena, da se v imenu Unije z vsako južno državo ESP pogaja o mednarodnem sporazumu o pogojih za zagotavljanje storitev satelitskega sistema za povečevanje (SBAS), ki temeljijo na sistemu EGNOS, v južnih državah ESP.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z [doda Svet: ime odbora, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Sistem EGNOS se nanaša na vesoljsko in zemeljsko infrastrukturo ter strojno in programsko opremo, ki omogočajo oddajanje signala EGNOS za varovanje življenj (SoL – Safety of Life). Signal EGNOS SoL postane storitev EGNOS, ko ga lokalni organ za civilno letalstvo odobri v skladu z mednarodnimi letalskimi predpisi. Program EGNOS se nanaša na upravljanje sistema in storitve EGNOS, ki je zaupano Evropski komisiji.

                     (2)

                        Trenutno: Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt, Sirija, Jordanija, Palestina*, Izrael, Libanon. Kot je določeno v Prilogi 1 k Uredbi (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva. (*) To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic glede tega vprašanja.

                     (3)

                        SKUPNO SPOROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU,

                     EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o pregledu evropske sosedske politike, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf.

                     (5)

                        UREDBA (EU) ŠT. 1285/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta.

                     (6)

                        ESA, projektna pisarna EGNOS (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12. marec 2015.

                     (7)

                        Alžirija, Tunizija, Libija, Jordanija, Libanon in Izrael so poslali pisma članom kolegija.

                     (8)

                        Svet Evropske unije je 12. aprila 2018 sprejel sklep (6934/18), s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja o mednarodnem sporazumu z Ukrajino za razširitev sistema EGNOS na njen zračni prostor.

                     (9)

                        Komisija je 8. decembra 2016 podpisala sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju agencije ASECNA za civilno letalstvo.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in vsako posamezno južno državo evropske sosedske politike, da se določijo pogoji za razširitev zagotavljanja skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS) na območje evropske sosedske politike

               PRILOGA
               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in vsako južno državo evropske sosedske politike (ESP) za določitev pogojev za zagotavljanje storitev satelitskega sistema za povečevanje (SBAS), ki temeljijo na skupni evropski geostacionarni navigacijski storitvi (EGNOS), v južnih državah ESP

               (1)Komisija se bo z vsako posamezno južno državo evropske sosedske politike (ESP) pogajala o mednarodnem sporazumu o zagotavljanju storitev satelitskega sistema za povečevanje (SBAS), ki temeljijo na skupni evropski geostacionarni navigacijski storitvi (EGNOS), v južnih državah ESP.

               (2)Komisija se pogaja ob posvetovanju z [,] ki ima vlogo posebnega odbora, ter poroča o izidu pogajanj in po potrebi o morebitnih težavah, ki nastanejo med pogajanji.

               1.NAMEN POGAJANJ

               Namen pogajanj je z vsako južno državo ESP skleniti sporazum o določitvi pogojev za sodelovanje v zvezi z zagotavljanjem storitev satelitskega sistema za povečevanje, ki temeljijo na sistemu EGNOS, v južnih državah ESP.

               2.PODROČJE UPORABE SPORAZUMA

               Vsak sporazum bi zajemal zlasti naslednja področja:

               (1)Določbe o sodelovanju: sodelovalne dejavnosti za vzpostavitev in delovanje SBAS v državah ESP. Te med drugim zajemajo promocijo programa in storitev EGNOS, podporo njihovemu izvajanju in delovanju, sodelovanje pri vprašanjih frekvenc (brez poseganja v postopke EU
                  1
               ), standardizacijo in vsa vprašanja v zvezi s satelitskimi navigacijskimi sistemi, ki jih obravnavajo mednarodne organizacije in združenja, ter raziskave in razvoj. Sodelovanje mora biti v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju in obveznostmi, vključno glede neširjenja in nadzora izvoza orožja
                  2
               . Sodelovanje prav tako ne posega v ukrepe v zvezi z nacionalno varnostjo.

               (2)Finančne določbe: udeležba vsake južne države ESP pri dodatnih operativnih izdatkih za vzdrževanje razširjenega sistema EGNOS, da se omogoči pokritost storitev za varovanje življenj v južnih državah ESP. Finančna podpora EU za razširitev storitve za varovanje življenj v južne države ESP. V skladu z zadnjim odstavkom člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1285/2013 se stroški take podpore v nobenem primeru ne krijejo s proračunskimi sredstvi, dodeljenimi za evropsko satelitsko navigacijo, iz člena 9 Uredbe (EU) št. 1285/2013.

               (3)Vzpostavitev ustreznih mehanizmov sodelovanja za upravljanje sporazuma, vzpostavitev ustreznega sistema odgovornosti za zagotavljanje storitev EGNOS. Jamstvo vsake južne države ESP, da bo vsakemu morebitnemu objektu sistema EGNOS na njenem ozemlju, ki je v lasti EU ali ga EU daje v najem, dodelila primeren status (privilegiji, imunitete itd.) ter da bo izvajala potrebno varnostno spremljanje, obveščanje in zaščito sistema in lokacij sistema EGNOS; določbe o reševanju sporov med pogodbenicami.

               (4)Spoštovanje ustreznih določb Pogodb in veljavne zakonodaje EU, vključno z Uredbo (EU) št. 1285/2013
                  3
                in Uredbo (EU) št. 912/2010
                  4
               , zlasti v zvezi z upravljanjem programa EGNOS.

               (5)Skladnost elementov sistema EGNOS, ki se bodo uvedli na ozemljih južnih držav ESP, z varnostnimi zahtevami.

               (6)Vključitev klavzule o odpovedi, ki omogoča obravnavanje primerov, ko katera od južnih držav ESP ne bi izpolnjevala obveznosti iz sporazuma.

                     (1)

                        Politika radijskega spektra, ki temelji na Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 (Odločba o radijskem spektru), ki predvideva usklajevanje pri zadevah, povezanih z radijskim spektrom, na ravni EU, vključno z usklajevanjem s pristojnostjo CEPTA v zvezi s tehničnimi vidiki in zastopanjem interesov EU v Mednarodni telekomunikacijski zvezi (ITU).

                     (2)

                        UL L 159, 30.6.2000, Wassenaarski sporazum in režim kontrole raketne tehnologije (MTCR).

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).

                     (4)

                        Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 276, 20.10.2010, str. 11).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem
            {SWD(2018) 504 final}

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja

                  na Madžarskem

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je 22. junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Madžarskem ugotovil obstoj znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja in izdal priporočilo, da mora Madžarska sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  2
                v letu 2018 ne bo presegla 2,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP.
                  3
                Madžarski je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, medtem ko bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Madžarska do 15. oktobra 2018 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.

               (2)Svet je 13. julija 2018 Madžarski priporočil, naj v letu 2018 zagotovi skladnost s Priporočilom Sveta z dne 22. junija 2018 za odpravo znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
                  4
               . Svet je Madžarski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,9 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP.

               (3)Komisija je 18. in 19. septembra 2018 na Madžarskem opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila madžarskim organom, da podajo pripombe, je 21. novembra 2018 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene.

               (4)Madžarski organi so 15. oktobra 2018 predložili poročilo o učinkovitih ukrepih v odgovor na priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018
                  5
               . Glede na informacije, ki so jih predložili madžarski organi v svojem poročilu, in celovito oceno, ki temelji na napovedi Komisije iz jeseni 2018, je Svet 21. novembra 2018 ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 22. junija 2018.

               (5)Glede na neobstoj učinkovitih ukrepov Madžarske in njen skupen visok odklon od ustrezne prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja je primerno, da se na to državo članico naslovi revidirano priporočilo v skladu s členom 121(4) PDEU o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

               (6)Glede na napoved Komisije iz jeseni 2018 se je strukturni primanjkljaj Madžarske v letu 2017 povečal za 1,7 % BDP na 3,4 %, v letu 2018 pa naj bi se še dodatno poslabšal za 0,4 % BDP na 3,8 %. Zato se ocenjuje, da bo strukturni primanjkljaj v letu 2018 za 2,3 % BDP oddaljen od srednjeročnega proračunskega cilja, ki znaša 1,5 %.

               (7)Za odpravo kumulativnih odklonov in da se Madžarska po odstopanjih v preteklosti vrne na ustrezno prilagoditveno pot, bi morala priporočeno letno strukturno prilagoditev v višini 0,75 % BDP za leto 2019, določeno v priporočilu Sveta, naslovljenem na Madžarsko 13. julija 2018, dopolnjevati dodatna in trajna prizadevanja. Glede na obseg ugotovljenega znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja se zdijo primerna dodatna prizadevanja v višini 0,25 % BDP. Pospešila bodo prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja.

               (8)Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 1,0 % BDP v letu 2019 ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki ne presegajo 3,3 % v letu 2019.

               (9)Da bi dosegli strukturno izboljšanje za 1,0 % BDP v letu 2019, je glede na napovedano izboljšanje strukturnega salda v letu 2019 treba sprejeti ukrepe, ki bi skupno dosegali 0,5 % BDP v strukturnem smislu v primerjavi s sedanjim izhodiščem za leto 2019 iz napovedi Komisije iz jeseni 2018.

               (10)Zahteve za leto 2019 iz tega priporočila nadomeščajo ustrezne elemente iz priporočila glede javnih financ, ki ga vsebuje priporočilo Sveta, naslovljeno na Madžarsko 13. julija 2018.

               (11)Madžarska bi morala poročati Svetu o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila, do 15. aprila 2019, po možnosti v okviru svojega konvergenčnega programa, predloženega v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (12)Primerno je, da se to priporočilo objavi –

               PRIPOROČA, DA MADŽARSKA:

               (1)sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 % BDP, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP, s čimer bo država na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

               (2)uporabi morebitne nepričakovane prihodke za zmanjšanje primanjkljaja; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

               (3)Svetu do 15. aprila 2019 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila. V poročilu bi bilo treba navesti dovolj podrobno opredeljene in verodostojno napovedane ukrepe, vključno s proračunskimi posledicami vsakega od njih, ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za leto 2019.

               To priporočilo je naslovljeno na Madžarsko.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (3)

                        UL C 223, 27.6.2018, str. 1.

                     (4)

                        Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2018 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2018 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2018 (UL C 320, 10.9.2018, str. 72).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Egiptom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost v tej regiji, zlasti dolgotrajni konflikti v Libiji, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Politični okvir

               Egipt je ključna partnerska država EU in bi lahko imel osrednjo vlogo pri spodbujanju miru, blaginje in stabilnosti v regiji južnega sosedstva. Splošni okvir za sodelovanje med EU in Egiptom je pridružitveni sporazum, ki velja od leta 2004
                  9
               .

               V tem okviru in v skladu s prenovljeno evropsko sosedsko politiko
                  10
                sta se EU in Egipt leta 2017 dogovorila o prednostnih nalogah, na katere bo osredotočeno sodelovanje med obema partnericama v obdobju 2017–2020
                  11
               . Prednostne naloge partnerstva vključujejo okrepitev partnerstva pri zunanji politiki in sodelovanje pri stabilizacijskem procesu, zlasti na področjih dobrega upravljanja, človekovih pravic, varnosti in migracij. Posebna pozornost je namenjena varnosti ter boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ter preprečevanju radikalizacije. Med prednostna področja sodelovanja spadajo tudi migracije. Cilj sodelovanja je odpraviti temeljne vzroke nedovoljenih migracij ter obravnavati strategije za upravljanje migracij.

               EU in Egipt sta potrdila skupen interes za okrepitev sodelovanja na področju varnosti in boja proti terorizmu na podlagi ukrepov, sprejetih po prvem posvetovanju na visoki ravni o boju proti terorizmu, ki je potekalo septembra 2016 in na katerem so bili kot morebitna področja sodelovanja opredeljeni preprečevanje radikalizacije, sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje, nadzor meja, odkrivanje eksplozivov ter varnost na letališčih in v letalstvu.

               EU in Egipt sta tudi partnerici Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF) in svetovne koalicije za boj proti Daišu.

               Egiptovski organi kazenskega pregona in pravosodni organi so s podporo EU začeli izvajati zakonodajo o boju proti tihotapljenju iz leta 2016, pri čemer so se marca dogovorili o podrobnem delovnem načrtu. Egiptovski organi tudi proučujejo možnost prihodnjega sodelovanja z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Egiptom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  12
                in poročila TE-SAT 2017
                  13
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim hudim oblikam kriminala in organiziranega kriminala:

               Terorizem: grožnja, ki jo predstavljajo zlasti Daiš in druge teroristične skupine, je resen izziv za varnost Egipta in EU, ki sta oba že bila tarči terorističnih napadov. Evropski in egiptovski teroristi so tudi potovali na konfliktna območja, da bi se izurili in borili. Posebej zaskrbljujoča je sposobnost terorističnih skupin, da delujejo čezmejno, tudi prek Libije. Tesnejše sodelovanje na področju kazenskega pregona, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, bo prispevalo k odkrivanju in pregonu oseb, osumljenih terorističnih dejanj, ter preprečevanju potovanj teroristov (vključno s tveganjem infiltracije v migracijske tokove ali premestitve na druga konfliktna območja), zlorabe interneta s strani teroristov in financiranja terorizma (vključno s povezavo z organiziranim kriminalom).

               Tihotapljenje migrantov: zaradi odločnega ukrepanja egiptovskih organov se je v primerjavi s prvo polovico leta 2016 število nedovoljenih prihodov v EU iz Egipta bistveno zmanjšalo. Zaradi nestabilnih razmer v Libiji je potreba po nadaljnjem tesnem sodelovanju še očitnejša, kar zajema tudi operativno sodelovanje. To se bo dodatno podpiralo v okviru dialoga med EU in Egiptom o migracijah, ki se bo začel decembra. Učinkovite in usklajene tihotapske mreže v Egiptu uporabljajo zlasti državljani držav Afriškega roga, Sudana in tudi Egipta. Sodelovanje z egiptovskimi organi je pomembno tudi za obravnavanje organiziranih kriminalnih združb, vpletenih v ponarejanje dokumentov, kar je zlasti pomembno v okviru tihotapljenja migrantov.

               Prepovedane droge: čeprav Egipt ni pomembna država izvora nedovoljenih drog ali predhodnih sestavin, v državi obstaja dokaj velik trg za hašiš in tramadol (opioidno zdravilo na recept). Egipt se še vedno šteje za tranzitno državo in v zadnjih dveh letih je prišlo do več velikih pomorskih zasegov heroina, predvsem na Bližnjem vzhodu in v Egiptu.

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: kriminal in tihotapljenje orožja iz Libije sta se po vstaji leta 2011 drastično razširila zaradi neorganiziranosti policije, varnostnih in političnih pretresov ter množičnih pobegov iz zaporov med vstajo. To pomeni varnostno grožnjo, tako s kratkoročnega kot tudi dolgoročnega vidika. Sodelovanje z Egiptom je tako strateška prednostna naloga za zmanjšanje pritoka nezakonitega strelnega orožja v sosednje države ter preprečevanje preprodaje v EU s kontejnerskimi ladjami, trajekti in čolni, ki prečkajo Sredozemlje.

               Ponarejeno blago: kršitve pravic intelektualne lastnine so pomemben vir nezakonitih premoženjskih koristi.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Egiptom o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  14
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en.

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en.

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf.

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017.

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (14)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Egipta, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti tihotapljenja migrantov, trgovine s prepovedanimi drogami, nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in trgovine s ponarejenim blagom – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Egipta.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Egipta drugim organom v Egiptu so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Egipta organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Egipta, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Komisija v okviru teh pogajanj spodbuja pristop Egipta h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov („Konvencija št. 108“).

               (9)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Alžirijo, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost v tej regiji, zlasti dolgotrajni konflikti v Libiji in Sahelu, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Politični okvir

               Alžirija je kot partnerica EU pomembna s strateškega vidika, tako zaradi svoje lege v regiji Magreb kot tudi zaradi vloge, ki jo ima na regionalni ravni in v Afriški uniji. Strateško gledano je Alžirija država osrednjega interesa v Sredozemlju in ključna akterka pri procesu stabilizacije regije na območju Sahare in Sahela. Država je izjemno dejavna pri boju proti terorizmu na svojem ozemlju.

               Pridružitveni svet EU-Alžirija je marca 2017 sprejel prednostne naloge partnerstva, ki vključujejo okrepitev varnostnega dialoga. Med opredeljenimi prednostnimi nalogami so migracije in varnost
                  9
               . Oktobra 2017 je potekal prvi neformalni dialog na visoki ravni med EU in Alžirijo o regionalni varnosti in boju proti terorizmu
                  10
               . Ob tej priložnosti sta udeleženki izrazili pripravljenost, da nadalje raziščeta možnosti za okrepitev dvostranskega sodelovanja na področju varnosti in boja proti terorizmu. Zlasti sta opredelili ključna področja, na katerih bi bilo sodelovanje še posebej koristno. Ta so: deradikalizacija, sodelovanje med Europolom in Alžirijo, boj proti organiziranemu kriminalu, vključno z nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem in kibernetsko kriminaliteto, boj proti financiranju terorizma in forenzične preiskave.

               Alžirija in EU sta članici Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF). Alžir gosti enega od regionalnih centrov odličnosti za kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja, ki ga financira EU.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Alžirijo je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  11
                in poročila TE-SAT 2017
                  12
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem: teroristične skupine, ki delujejo v regiji (tudi v Libiji in Sahelu), so grožnja za Alžirijo in EU. Poleg izboljšanja situacije v zvezi z grožnjami in opredelitve novih trendov je tesnejše sodelovanje, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, potrebno za obravnavanje pojava tujih terorističnih bojevnikov (vključno z osumljenci, ki imajo dvojno državljanstvo ali zakonito prebivališče) in učinkovito odkrivanje, preprečevanje in pregon potovanja teroristov, zlorabe interneta s strani teroristov, financiranja terorizma ter povezave z organiziranim kriminalom.

               Tihotapljenje migrantov: v Alžiriji je prisotna dejavnost organiziranega tihotapljenja migrantov. Migranti brez urejenega statusa Alžirijo vedno znova uporabljajo kot tranzitno državo na poti v EU, obstaja pa tudi tveganje, da južno Alžirijo uporabljajo za nedovoljena potovanja v Libijo. Sodelovanje z alžirskimi organi bi lahko bilo pomembno tudi za obravnavanje ponarejanja listin, ki je povezano s tihotapljenjem migrantov.

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: nedovoljena trgovina s strelnim orožjem v regiji se je znatno povečala zaradi nestabilnosti na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, zlasti zaradi konflikta v Libiji in Siriji, in pomeni varnostno grožnjo, tako s kratkoročnega kot tudi dolgoročnega vidika. Alžirija leži tudi na poti do Sahela in iz njega. Nadzor meja Alžirije je tako strateška prednostna naloga za zmanjšanje pritoka nezakonitega strelnega orožja v sosednje države ter preprečitev preprodaje v EU s kontejnerskimi ladjami, trajekti in čolni, ki prečkajo Sredozemlje.

               Trgovina s prepovedanimi drogami: Bližnji vzhod in severna Afrika sta pomembna vira, tranzitni območji in porabnika prepovedanih drog. S stalno bazo uporabnikov na severu regije, tihotapsko potjo iz Sahela proti jugu in heroinsko potjo, ki poteka od njenega vzhoda proti zahodu, ima regija vpliv na zlorabo prepovedanih snovi in njihovo proizvodnjo, vse to pa ponovno negativno vpliva na regijo.

               Od leta 2000 so bile v Alžiriji zasežene številne pošiljke hašiša. Leta 2016 je bila v okviru programa za kokainsko pot (del projekta AIRCOP), ki ga je financirala EU, v Alžiriji ustanovljena skupna projektna skupina za prestrezanje drog na letališčih (JAITF).

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  13
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria.

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/.

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (13)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Alžirije, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti tihotapljenja migrantov, nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in trgovine s prepovedanimi drogami – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Alžirije.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Alžirije drugim organom v Alžiriji so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Alžirije organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Alžirije, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Komisija v okviru teh pogajanj spodbuja pristop Alžirije h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov („Konvencija št. 108“).

               (9)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

               Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794
                  1
               , in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

               Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost
                  2
               , sklepih Sveta
                  3
                in globalni strategiji
                  4
               , ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije
                  5
               .

               Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje
                  6
               . Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami
                  7
               .

               Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

               To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Jordanijo, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost na tem območju, zlasti razmere v Siriji in Iraku, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu
                  8
                kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

               Na podlagi tehničnih dialogov za opredelitev skupnih ukrepov, namenjenih izboljšanju izmenjave informacij in skupnega operativnega ukrepanja na področju kazenskega pregona za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, se je EU z Jordanijo medtem že dogovorila o seznamu ukrepov za okrepitev sodelovanja med organi kazenskega pregona, pomoči pri razvoju zmogljivosti znotraj ustreznih regionalnih in/ali bilateralnih programov ter oblikovanju operativnih ukrepov na podlagi skupno dogovorjenega okvira
                  9
               . Jordanija je izrazila zanimanje za sodelovanje z organi kazenskega pregona iz EU na področju boja proti terorizmu, zlasti za usposabljanje, ki ga organizira CEPOL, in delo na področju financiranja terorizma. Vendar pa te izmenjave ne zajemajo prenosa osebnih podatkov.

               Politični okvir

               Jordanija je ena ključnih partneric EU, zlasti zaradi njene vloge pri spodbujanju stabilnosti, zmernosti in medverske tolerance na Bližnjem vzhodu. EU in Jordanija sta vzpostavili trdno partnerstvo na številnih področjih in ju od leta 2002 povezuje pridružitveni sporazum (od leta 2010 ima Jordanija višji status v okviru sporazuma).

               Jordanija se sooča z velikimi gospodarskimi, družbenimi in varnostnimi izzivi. Zlasti gosti več kot 650 000 registriranih sirskih beguncev (približno 10 % jordanskega prebivalstva pred krizo v Siriji), pa tudi druge skupine beguncev.

               EU in Jordanija sta decembra 2016 sprejeli prednostne naloge partnerstva EU-Jordanija ter pakt EU-Jordanija za obdobje 2016–2018. S prednostnimi nalogami partnerstva sta EU in Jordanija potrdili svojo odločenost, da bosta nadalje izboljšali sodelovanje, in določili strateško agendo, katere eden od stebrov je krepitev sodelovanja za regionalno stabilnost in varnost, vključno z bojem proti terorizmu. EU in Jordanija sta se zlasti zavezali, da bosta poglobili konkretno sodelovanje in izmenjavo informacij za obravnavanje izzivov, ki jih predstavljajo terorizem, nasilni ekstremizem in radikalizacija, in sicer ob spoštovanju načela pravne države.

               Pakt EU-Jordanija vključuje vzajemne zaveze, s katerimi obe strani izpolnjujeta zaveze, ki sta jih dali februarja 2016 na konferenci v Londonu o podpori Siriji in širši regiji. Te zaveze so bile utrjene na konferenci o podpori prihodnosti Sirije in širše regije, ki je potekala 5. aprila 2017 v Bruslju, tudi z vidika krepitve odpornosti Jordanije proti posledicam krize v Siriji.

               EU in Jordanija sta se 15. marca 2016 na delavnici EU-Jordanija o boju proti terorizmu/okrepljeni varnosti, ki je omenjena v paktu EU-Jordanija, dogovorili, da bosta nadaljevali delo na treh področjih: boj proti nasilnemu ekstremizmu, boj proti financiranju terorizma ter varovanje v letalstvu in varnost meja, vključno s sodelovanjem specializiranih agencij EU. Prav tako sta se strinjali, da bosta okrepili sodelovanje za obravnavanje izzivov trgovine z ljudmi, tujih terorističnih bojevnikov in tihotapljenja strelnega orožja.

               EU in Jordanija sta tudi partnerici Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF)
                  10
                in svetovne koalicije za boj proti Daišu. Aman gosti enega od regionalnih centrov odličnosti za kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja, ki ga financira EU.

               Operativne potrebe

               Sodelovanje z Jordanijo je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017
                  11
                in poročila TE-SAT 2017
                  12
               , prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

               Terorizem: destabilizacija Sirije in Iraka ter širitev Daiša in drugih terorističnih skupin sta neposredna varnostna grožnja za Jordanijo in EU, ki sta obe že bili tarča terorizma. Evropski in jordanski teroristi so potovali zlasti v Sirijo, Irak in na druga konfliktna območja, da bi se izurili in borili. Tesnejše sodelovanje na področju kazenskega pregona, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, bo prispevalo k odkrivanju in pregonu oseb, osumljenih terorističnih dejanj, preprečevanju potovanj teroristov (vključno s tveganjem infiltracije v migracijske tokove ali premestitve na druga konfliktna območja) in preprečevanju financiranja terorizma (vključno s povezavo z organiziranim kriminalom).

               Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem: EU in Jordanija sta vzpostavili sodelovanje na področju strelnega orožja in se dogovorili o delovnem programu, ki vključuje izmenjavo dobrih praks, usposabljanje in razvoj zmogljivosti. Zaradi intenzivnejšega sodelovanja je tudi potreba po boljši izmenjavi informacij in sledečih preiskavah vedno večja. Glede na to, da Jordanija meji na Sirijo, bi lahko imela pomembno vlogo pri preprečevanju vnosa strelnega orožja na prizorišča oboroženih spopadov ter pri zagotavljanju, da se nedovoljene pošiljke prestrežejo, zlasti na poti nazaj v EU.

               Izzivi, povezani z migracijami: s konfliktom v Siriji so povezani številni izzivi z vidika migracij. Območja v bližini begunskih taborišč in meje s Sirijo so dovzetna za nedovoljeno trgovino z orožjem in trgovino z ljudmi, vključno z namenom spolnega izkoriščanja. Zaskrbljujoče je dejstvo, da bi tveganju lahko bili izpostavljeni številni sirski otroci, ki so tako ranljivi za izkoriščanje s strani organiziranih kriminalnih združb, saj je njihov dostop do osnovne infrastrukture, kot so šole, zelo slab.

               Trgovina s prepovedanimi drogami: Bližnji vzhod in severna Afrika sta pomembna vira, tranzitni območji in porabnika prepovedanih drog. S stalno bazo uporabnikov na severu regije in heroinsko potjo, ki poteka od njenega vzhoda proti zahodu, ima regija vpliv na zlorabo prepovedanih snovi in njihovo proizvodnjo, vse to pa ponovno negativno vpliva na regijo. Leta 2016 je bila v okviru programa za kokainsko pot (del projekta AIRCOP), ki ga je financirala EU, v Jordaniji ustanovljena skupna projektna skupina za prestrezanje drog na letališčih (JAITF).

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

               To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

               Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.

               V skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Komisija imenuje za pogajalca Unije za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218(3) in (4) PDEU,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta
                  13
                je bila sprejeta 11. maja 2016 in se uporablja od 1. maja 2017.

               (2)Navedena uredba, zlasti njen člen 25, določa pravila za prenos osebnih podatkov, ki jih Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) prenese tretjim državam in mednarodnim organizacijam. Europol lahko osebne podatke prenese organu tretje države na podlagi mednarodnega sporazuma, sklenjenega med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (3)Začeti bi bilo treba pogajanja z namenom sklenitve takega sporazuma med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo.

               (4)Sporazum bi moral spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja iz člena 47 Listine. Sporazum bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

               (5)

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija se pooblasti, da se v imenu Unije pogaja o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja se opravijo v posvetovanju s/z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                  Predsednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Sveta 10384/17 z dne 19. junija 2017.

                     (4)

                        Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije:
                  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sl_version.pdf
                  .

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za obdobje 2016–2020, ki jo je 1. decembra 2015 sprejel upravni odbor Europola:
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Zunanja strategija Europola za obdobje 2017–2020, ki jo je 13. decembra 2016 sprejel upravni odbor Europola: EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Po podatkih Europola organizirani kriminal v tej regiji vključuje nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, finančno kriminaliteto, vključno s pranjem denarja, in kibernetsko kriminaliteto.

                     (9)

                        Več s tem povezanih pobud je bilo vključenih v prednostno nalogo v zvezi s strelnim orožjem v okviru cikla politike EU proti organiziranemu kriminalu in hudim oblikam kriminala ter v sporočilo Komisije z naslovom „Izvajanje evropske agende za varnost: akcijski načrt EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi ter njihovi uporabi“ z dne 2. decembra 2015 (COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Jordanija je sopredsednica delovne skupine za boj proti tujim terorističnim bojevnikom.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017.

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf.

                     (13)

                        Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

               Komisija bi si med pogajanji morala prizadevati za cilje, ki so podrobno opisani v nadaljevanju.

               (1)Cilj Sporazuma je zagotoviti pravno podlago za prenos osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Jordanije, da bi se podprli in okrepili ukrepi pristojnih organov te države in držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim, obenem pa zagotovili ustrezni zaščitni ukrepi glede varstva zasebnosti, osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

               (2)Da bi se zagotovila omejitev namena, se sodelovanje na podlagi Sporazuma nanaša le na tiste oblike kriminalitete in povezanih kaznivih dejanj, ki spadajo v pristojnost Europola v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kazniva dejanja). Sodelovanje bi moralo biti osredotočeno zlasti na boj proti terorizmu, preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala – zlasti nedovoljene trgovine s strelnim orožjem, tihotapljenja migrantov in trgovine s prepovedanimi drogami – ter boj proti kibernetski kriminaliteti.

               (3)Sporazum bi moral jasno in natančno opredeljevati potrebne zaščitne ukrepe in nadzor v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov (ne glede na njihovo državljanstvo in kraj prebivališča) pri izmenjavi osebnih podatkov med Europolom in pristojnimi organi Jordanije.

               Zlasti je treba upoštevati naslednje:

               (a)Namen obdelave osebnih podatkov s strani pogodbenic v okviru Sporazuma mora biti jasno in natančno določen ter ne sme presegati tistega, kar je v posameznem primeru nujno potrebno za preprečevanje terorizma in kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ter boj proti njim.

               (b)Osebni podatki, ki jih prenese Europol v skladu s Sporazumom, se obdelujejo na pošten način in na zakoniti podlagi ter samo za namene, za katere so bili preneseni. Sporazum Europolu omogoča, da ob prenosu podatkov navede morebitne omejitve glede dostopa do podatkov ali njihove uporabe, tudi kar zadeva prenos, izbris ali uničenje podatkov. Osebni podatki morajo biti ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Prav tako morajo biti točni in posodobljeni. Osebni podatki se ne hranijo dlje časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere so bili preneseni.

               (c)Europolu je prepovedano posredovati osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetske podatke in podatke o zdravju in spolnem življenju, razen če so v posameznem primeru nujno potrebni in sorazmerni za preprečevanje kaznivih dejanj, navedenih v Sporazumu, ali boj proti njim, za njih pa veljajo ustrezni zaščitni ukrepi. Sporazum bi moral vsebovati tudi posebne zaščitne ukrepe za prenos osebnih podatkov o žrtvah kaznivih dejanj, pričah ali drugih osebah, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, kot tudi za prenos osebnih podatkov mladoletnikov.

               (d)Sporazum zagotavlja, da so pravice posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo, izvršljive, in sicer z določitvijo pravil o pravici do dostopa do podatkov ter njihovega popravka in izbrisa, vključno s posebnimi razlogi, ki bi lahko dovoljevali kakršne koli potrebne in sorazmerne omejitve. Sporazum zagotavlja tudi izvršljive pravice upravnega in sodnega varstva za vse osebe, katerih podatki se obdelujejo na podlagi Sporazuma, ter učinkovita pravna sredstva.

               (e)Sporazum določa pravila o hrambi, pregledu, popravku in izbrisu osebnih podatkov ter o hranjenju evidenc za namene beleženja in dokumentiranja pa tudi pravila o informacijah, ki se dajo na voljo posameznikom. Zagotavljati bi moral tudi zaščitne ukrepe v zvezi z avtomatizirano obdelavo osebnih podatkov.

               (f)Sporazum določa merila, na podlagi katerih se navede zanesljivost vira in točnost podatkov.

               (g)Sporazum vključuje obveznost zagotavljanja varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno s tem, da se dostop do osebnih podatkov omogoči le pooblaščenim osebam. Prav tako vključuje obveznost uradnega obvestila v primeru kršitve varstva osebnih podatkov, ki vpliva na podatke, prenesene na podlagi Sporazuma.

               (h)Nadaljnji prenosi informacij s strani pristojnih organov Jordanije drugim organom v Jordaniji so dovoljeni samo za namene Sporazuma, za njih pa veljajo ustrezni pogoji in zaščitni ukrepi.

               (i)Za nadaljnje prenose informacij s strani pristojnih organov Jordanije organom v tretji državi veljajo enaki pogoji, kot so navedeni v točki (h), z dodatno zahtevo, da se dovolijo le taki nadaljnji prenosi v tiste tretje države, v katere je dovoljen prenos osebnih podatkov s strani Europola na podlagi člena 25(1) Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazum zagotavlja sistem nadzora s strani enega ali več neodvisnih javnih organov, odgovornih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita preiskovalna in intervencijska pooblastila za izvajanje nadzora nad tistimi javnimi organi Jordanije, ki uporabljajo osebne podatke/izmenjane informacije, ter za sodelovanje v sodnem postopku. Neodvisni organi imajo zlasti pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi z uporabo njihovih osebnih podatkov. Javni organi, ki uporabljajo osebne podatke, so odgovorni za skladnost s pravili o varstvu osebnih podatkov v skladu s Sporazumom.

               (4)Sporazum zagotavlja učinkovit mehanizem za reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma, da se zagotovi, da pogodbenici spoštujeta obojestransko dogovorjena pravila.

               (5)Sporazum vsebuje določbo o začetku in koncu veljavnosti ter določbo, v skladu s katero lahko pogodbenica odstopi od Sporazuma ali ga prekine.

               (6)Sporazum lahko po potrebi vključuje klavzulo o ozemeljski uporabi.

               (7)Sporazum lahko vključuje določbe o spremljanju in rednem ocenjevanju Sporazuma.

               (8)Komisija v okviru teh pogajanj spodbuja pristop Jordanije h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov („Konvencija št. 108“).

               (9)Sporazum je enako verodostojen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in v ta namen vključuje jezikovno klavzulo.