title: Priporočilo Sveta z dne 20. septembra 2016 o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost

text:
               24.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 349/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 20. septembra 2016
   o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost
   (2016/C 349/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 v povezavi s členom 121(2) in členom 136 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Potencialna rast v euroobmočju in v Uniji kot celoti se je od leta 2000 znatno upočasnila. Trend upadanja potencialne rasti proizvodnje je predvsem posledica nenehnega zmanjševanja prispevka skupne faktorske produktivnosti. Od leta 2008 je gospodarska rast še šibkejša zaradi upada naložb. V prihodnosti bo gospodarska rast navsezadnje odvisna od zvišanja produktivnosti. Povečanje produktivnosti je večplasten izziv, pri katerem je potrebna vrsta dobro uravnoteženih politik, usmerjenih zlasti v podporo inovacijam, povečanje znanj in spretnosti, zmanjšanje togosti na trgu dela in proizvodnem trgu ter boljše razporejanje virov. Medtem ko je treba izboljšati produktivnost in konkurenčnost v Uniji, se je med nedavno krizo pokazalo, da so lahko države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), še zlasti izpostavljene možnosti nastanka in nenadne odprave makroekonomskih neravnotežij, ki lahko vplivajo na druge države članice znotraj euroobmočja, pa tudi na države članice zunaj tega območja. Fleksibilni nominalni devizni tečaji niso na voljo, zato potrebujejo primerne mehanizme prilagajanja na pretrese v posameznih državah. Dinamika produktivnosti in konkurenčnosti je pomembna za nastanek in odpravo makroekonomskih neravnotežij (npr. trgovinski primanjkljaj in primanjkljaj tekočega računa, stanje domačih in zunanjih obveznosti) ter za učinkovito prilagajanje na asimetrične šoke. Raziskave in analiza politik, ki vplivajo na dinamiko produktivnosti in konkurenčnosti, bi morale biti podlaga za razvoj, skladen s ciljem nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.

               (2)

               To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja, vendar so tudi države članice zunaj tega območja pozvane, naj določijo ali vzpostavijo podobne organe. Državam članicam, ki niso v euroobmočju in ki izrazijo namero, da bodo to priporočilo upoštevale, bi bilo treba dovoliti, da pod enakimi pogoji sodelujejo pri vseh vidikih sodelovanja v zvezi s produktivnostjo odborov.

               (3)

               Evropski semester, zlasti postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Uredbo (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2), določa okvir za celostno usklajevanje in nadzorovanje ekonomskih politik. Zaradi spodbujanja napredka s strukturnimi reformami bi se morali ti obstoječi mehanizmi opirati na močno nacionalno odgovornost. V ta namen je treba zagotoviti neodvisno analizo na nacionalni ravni ter okrepiti dialog o politiki v državah članicah.

               (4)

               Vzpostavitev nacionalnih odborov za produktivnost, ki spremljajo razvoj in prispevajo k nacionalni razpravi na področju produktivnosti in konkurenčnosti, bi morala prispevati k večji odgovornosti za potrebne politike in reforme na nacionalni ravni ter k izboljšanju temeljnega znanja za usklajevanje ekonomskih politik v Uniji. Ti odbori bi morali analizirati razvoj produktivnosti in konkurenčnosti, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in ustaljenih praks.

               (5)

               Področje diagnosticiranja in analize odborov za produktivnost zajema široko pojmovanje produktivnosti in konkurenčnosti. Upoštevati bi morali dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti.

               (6)

               Poleg tega se z neodvisno visokokakovostno ekonomsko analizo izzivov politike veča preglednost političnih razprav. Z oceno izzivov politike bi lahko povečali ozaveščenost vseh deležnikov, kar lahko pozitivno vpliva na javno podporo in prevzemanje odgovornosti za potrebne reforme. Odbori za produktivnost bi lahko – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – tudi ocenili učinke različnih možnosti politik z izpostavljanjem kompromisov politike.

               (7)

               Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Zmožni bi morali biti zlasti izvesti neodvisno analizo na svojem delovnem področju. Sestava odborov za konkurenčnost, za katero so sicer pristojne posamezne države, bi morala biti nepristranska, tj. ne bi smeli zastopati samo ali predvsem stališč določenih skupin deležnikov. Cilj teh zahtev glede neodvisnosti in nepristranskosti je zagotoviti, da so odbori za produktivnost pooblaščeni za izvajanje strokovnih analiz, pripravljenih v splošnem interesu.

               (8)

               Odbori za produktivnost bi morali biti z vidika značilnosti v celoti skladni s členom 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter bi morali upoštevati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. V skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah delovanje odborov za produktivnost ne bi smelo vplivati na pravico delavcev in delodajalcev ali njihovih organizacij do pogajanja in sklepanja kolektivnih pogodb na ustreznih ravneh ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in praksami.

               (9)

               Odbori za produktivnost bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz drugih sodelujočih držav članic zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, tudi ob upoštevanju širše razsežnosti euroobmočja in Unije. Komisija bi lahko spodbujala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost vseh sodelujočih držav članic. Prav tako bi morali odbori za produktivnost z Odborom za ekonomsko politiko redno obravnavati vprašanja, ki so v pristojnosti slednjega, ob sodelovanju ustreznih strokovnjakov v nesodelujočih državah članicah.

               (10)

               Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Poskrbeti bi morali, da so njihove analize javno dostopne, in objaviti letno poročilo, ki bi ga lahko vključili v že obstoječe poročilo. Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

               (11)

               Zaradi lažje izmenjave mnenj na nadnacionalni ravni bi moral v vsaki državi članici obstajati en prepoznaven odbor za produktivnost. Pomembno je nadgraditi obstoječe strukture, da se ohranijo že delujoči elementi in zmanjšajo upravni stroški. Odbor za produktivnost bi bil po potrebi lahko osnovan na že vzpostavljeni in ugledni nacionalni strukturi, tudi kar zadeva sodelovanje in posvetovanje z deležniki. Vendar bi se lahko odbori za produktivnost zaradi ustreznega opravljanja svojih dejavnosti opirali na različne druge obstoječe organe, pod pogojem, da je njihova analiza enako kakovostna.

               (12)

               To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   I.   Cilji in področje uporabe

               1.

               Cilj tega priporočila je določiti ali vzpostaviti nacionalne odbore za produktivnost, ki bodo analizirali razvoj in politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti, s čimer bodo prispevali k prevzemanju odgovornosti za potrebne reforme na nacionalni ravni in njihovemu izvajanju, posledično pa spodbujali trajnostno gospodarsko rast in konvergenco.

               2.

               To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja. K določitvi ali vzpostavitvi podobnih organov so pozvane tudi države članice, ki niso v euroobmočju.

               3.

               Pri uresničevanju tega priporočila bi bilo treba dosledno upoštevati člen 152 PDEU ter spoštovati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. To priporočilo, ki je v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ne vpliva na pravico do pogajanja, sklepanja ali izvrševanja kolektivnih pogodb ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in praksami.

         II.   Odbori za produktivnost

               4.

               Vsaka država članica bi morala imeti odbor za produktivnost, ki opravlja naslednje naloge:

                           (a)

                           diagnosticiranje in analiziranje razvoja produktivnosti in konkurenčnosti v zadevni državi članici. Pri analizi bi bilo trebe upoštevati vidike, povezane z eurobomočjem in Unijo, ter obravnavati dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, obravnavati pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti. Analiza bi morala temeljiti na preglednih in primerljivih kazalnikih; ter

                           (b)

                           neodvisna analiza izzivov politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti in – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – ocena učinkov različnih možnosti politike, iz katere bodo jasno razvidni kompromisi politike.

               5.

               Vsaka država članica bi morala določiti en odbor za produktivnost, ki bi ga lahko sestavljali ali mu zagotavljali podporo zagotavljali različni obstoječi organi.

               6.

               Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Njihove analize bi morale biti javno dostopne in objaviti bi morali letno poročilo. Zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, po potrebi pa tudi zaradi priprave skupnih analiz, upoštevajoč tudi širšo razsežnost euroobmočja in Unije, bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz držav članic, ki niso v euroobmočju. Komisija bo poskrbela za redno izmenjavo mnenj z vsemi sodelujočimi odbori za produktivnost, tudi med obiski za ugotavljanje dejstev v državah članicah, in bi lahko olajšala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost.

         III.   Značilnosti odborov za produktivnost

               7.

               Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Da bi izpolnili naloge iz tega priporočila, bi se morale zanje uporabljati nacionalne določbe, ki zagotavljajo visoko stopnjo funkcionalne neodvisnosti in odgovornosti ter vključujejo:

                           (a)

                           zmožnost pravočasnega javnega komuniciranja;

                           (b)

                           postopke za imenovanje članov na podlagi izkušenj in kvalifikacij;

                           (c)

                           ustrezen dostop do informacij za opravljanje svojega mandata.

               8.

               Odbori za produktivnost bi morali biti objektivni, nepristranski in popolnoma neodvisni glede analize in vsebine. Lahko se posvetujejo z ustreznimi deležniki, vendar ne bi smeli odražati samo ali predvsem mnenj in interesov določene skupine deležnikov.

               9.

               Odbori za produktivnost bi morali biti sposobni opraviti ekonomske in statistične analize visoke kakovosti, ki jo priznava tudi akademska skupnost. Analizo lahko opravijo drugi obstoječi organi, če lahko zagotovijo enako visoko kakovost.

         IV.   Povezanost z evropskim semestrom

               10.

               Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011.

         V.   Odgovornost in preglednost

               11.

               Analize teh odborov bi morale biti praviloma javne.

         VI.   Končne določbe

               12.

               Države članice euroobmočja so pozvane, da načela iz tega priporočila uveljavijo do 20. marca 2018.

               13.

               Komisija je pozvana, da na podlagi ustreznih informacij vseh držav članic do 20. marca 2019 pripravi poročilo o napredku glede izvajanja in primernosti tega priporočila, vključno s tem, ali bi bilo treba sprejeti nadaljnje določbe. Če je to primerno, navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo tega priporočila.

      V Bruslju, 20. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (2)  Uredba (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (UL L 306, 23.11.2011, str. 8).


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/12

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016
   (2016/C 299/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visoka zadolženost gospodinjskega sektorja, visoke ravni cen stanovanj in veliki primanjkljaji na tekočem računu lahko predstavljajo ranljivosti. Hkrati so bilance stanja gospodinjstev kot celota trdne, odpornost bančnega sektorja pa se še naprej izboljšuje. Zdi se, da se je stabilnost sektorja gospodinjstev in širšega gospodarstva za obvladovanje tveganj, kot so pretresi zaradi obrestnih mer ali pri zaposlovanju, kratkoročno povečala. Čeprav pobude vlade nekoliko vplivajo na ponudbo stanovanj, je neravnovesje med ponudbo stanovanj in povpraševanjem še vedno precej veliko. Tveganja, povezana z velikim primanjkljajem na tekočem računu, blažijo ugoden institucionalni okvir in nizke obveznosti v tujih valutah. Povečanje primanjkljaja je posledica naraščanja primanjkljaja primarnih dohodkov in se bo po pričakovanjih zmanjšal, ko se bodo sprostili neugodni ciklični pogoji.

               (3)

               Združeno kraljestvo je 24. marca 2016 predložilo nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Če bo Združeno kraljestvo v letu 2016/17 doseglo trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, bodo zanj od leta 2017/18 veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015/16 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016/17 nižji od 3 % BDP, in načrtuje njegovo nadaljnje zmanjšanje na 2,0 % BDP do leta 2017/18. Preračunani (4) strukturni primanjkljaj kaže na strukturno izboljšanje v višini 0,6 o. t. BDP v letu 2015/16, 0,9 o. t. BDP v letu 2016/17 in 0,7 o. t. BDP v letu 2017/18. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP zmanjšal z 88,9 % BDP v letu 2015/16 na 88,3 % BDP v letu 2016/17, nato pa naj bi se v letu 2017/18 dodatno zmanjšal na 87,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev v letih 2016/17 in 2017/18 so dovolj natančno opredeljeni. Učinek nekaterih ukrepov v letu 2017/18 z ocenjenim proračunskim učinkom v višini 0,2 % BDP pa je bolj negotov. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Združeno kraljestvo v letu 2015/16 doseglo priporočen nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP in doseglo priporočen fiskalni napor. Po napovedih bo Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17, torej do roka, ki ga je priporočil Svet, čeprav naj ne bi doseglo priporočenega ciljnega nominalnega primanjkljaja v višini 2,7 % BDP. Po projekcijah bo na kumulativni ravni v obdobju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen nekoliko nižji fiskalni napor od priporočenega. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo, ob predpostavki nespremenjene politike, v letu 2017/18 doseglo priporočeno prilagoditev za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja. Poleg tega bo Združeno kraljestvo v skladu z napovedjo v letu 2017/18 izpolnjevalo tudi prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo večinoma izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)

               Produktivnost v Združenem kraljestvu od leta 2008 stagnira. To je mogoče pripisati različnim dejavnikom, kot so nizke kapitalske naložbe, neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in premik v sestavi gospodarstva v poslovne sektorje z nižjo produktivnostjo. Pri tem je treba upoštevati tudi izzive, povezane s pomanjkanjem stanovanj, zlasti na geografskih območjih z visoko gospodarsko rastjo. V političnem dokumentu vlade z naslovom „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“ iz julija 2015 je predstavljen obsežen odgovor na ta vprašanja. Glede na nekatere še vedno prisotne ovire za naložbe ter nizko raven javnih in zasebnih naložb v Združenem kraljestvu so vladni ukrepi politike za povečanje ravni strokovnega znanja, inovacij in naložb v infrastrukturo pravočasni, čeprav bo pomembno njihovo učinkovito izvajanje. Med glavnimi izzivi pri naložbah je vzpostavitev ustrezne omrežne infrastrukture. V nacionalnem infrastrukturnem načrtu, posodobljenem marca 2016, so določene podrobnosti o napredku pri infrastrukturnih projektih v skladnem in doslednem okviru. Načrt se opira na zagotavljanje povečanja zasebnih sredstev za večino naložb. Izvedba in spremljanje sta bistvenega pomena, prav tako preglednost in prevzemanje odgovornosti. Kljub različnim pobudam vlade povpraševanje po stanovanjih še naprej presega njihovo ponudbo, kar se odraža v visokih cenah nepremičnin, ki še naraščajo. Pomanjkanje stanovanj je najbolj akutno v hitro rastočih delih Londona in na jugovzhodnem delu države. Uporaba zemljišč temelji na načelih iz nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja in učinkovito izvajanje prenovljenega sistema načrtovanja bi lahko spodbudilo večjo gradnjo stanovanj.

               (7)

               Trg dela v Združenem kraljestvu ostaja dinamičen. Leta 2015 je stopnja zaposlenosti (starostna skupina 20–64 let) dosegla 76,9 %, stopnja brezposelnosti pa se je še naprej zmanjševala in dosegla 5,3 %. Tudi brezposelnost mladih in deleži mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, so se še zmanjšali. Kljub temu je še mogoče izboljšati možnosti za neaktivne, podzaposlene in nizkokvalificirane delavce. Boljše možnosti za napredovanje trga delovne sile in jasnejše poti za izpopolnjevanje bi pomagale delavcem, ki so omejeni na slabo plačana dela in/ali dela z majhnim številom ur. Prav tako bi obravnavale pomanjkanje znanj in spretnosti, ki se je pokazalo v nekaterih sektorjih gospodarstva, kot je gradbeništvo. Uspešna uporaba virov, ki izhajajo iz vajeništva, bo zahtevala posebno pozornost. Pravočasno bo treba izvesti predloge za izboljšanje ponudbe na področju otroškega varstva, saj sta razpoložljivost in cenovna dostopnost otroškega varstva še vedno izziv.

               (8)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

               (9)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Si prizadeva trajno odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17. Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017/18 za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja.

               2.

               Odpravi primanjkljaj naložb v omrežno infrastrukturo, tudi z izvajanjem prednostnih nalog nacionalnega infrastrukturnega načrta. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanj, vključno z izvajanjem reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja.

               3.

               Odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti vajeništev. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/20

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za leto 2014
   2014/C 247/05
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav članic oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel Priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2013 in dal mnenje o dopolnjenem programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2017. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Nemčije za leto 2014 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Nemčijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo spremljanje in ukrepe politike. Zlasti je tekoči račun vztrajno beležil zelo visok presežek, kar odraža pozitivne učinke močne konkurenčnosti, pri čemer se velik del prihrankov vlaga v tujini. To tudi kaže, da je domača rast ostala šibka in da gospodarski viri morda niso bili učinkovito dodeljeni. Čeprav presežki tekočega računa ne pomenijo podobnega tveganja kot veliki primanjkljaji, si velikost in vztrajnost presežka tekočega računa v Nemčiji zaslužita posebno pozornost. Zaradi velikosti nemškega gospodarstva je ukrepanje, da se zmanjša nevarnost škodljivih učinkov na delovanje domačega gospodarstva in euroobmočja, še posebej pomembno.

               (8)

               Nemčija je 14. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014, 8. aprila 2014 pa še svoj program za stabilnost za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je zagotoviti doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tudi v prihodnosti. Program za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj v višini 0,5 % BDP, kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V skladu s programom za stabilnost bo (preračunani) strukturni saldo v letu 2014 in v obdobju po njem ostal pozitiven, bruto dolg pa naj bi se v letu 2014 znižal na 76 % BDP in se nato še naprej zadovoljivo zmanjševal. Proračunska strategija iz programa za stabilnost je torej skladna z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, ki ga ni uradno potrdil neodvisni subjekt, je verjeten, saj je na splošno skladen z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da so javne finance v Nemčiji še vedno na splošno zdrave, saj bo srednjeročni cilj po napovedih še naprej izpolnjen in pravilo o zadolževanju spoštovano.

               (10)

               Nemčija je pri izboljšanju stroškovne učinkovitosti javne porabe za zdravstvo in dolgotrajno oskrbo dosegla le omejen napredek, vendar so bile napovedane nove pobude. Čeprav je njihov namen izboljšanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva, ti načrti morda ne bodo zadostovali za obvladovanje pričakovanih prihodnjih povečevanj stroškov. Nedavno sprejeta pokojninska reforma je namenjena izboljšanju pogojev predčasnega upokojevanja („Rente mit 63“) in ravni pokojnin za določene skupine, pri čemer slednje vključuje tudi pokojninski dodatek za tiste, ki so vzgajali otroke, rojene pred letom 1992 („Mütterrente“). Reforma pomeni dodaten pritisk na vzdržnost javnega pokojninskega sistema in bo predvidoma financirana z višjo stopnjo pokojninskih prispevkov, kar bo negativno vplivalo na razpoložljivi dohodek aktivne delovne sile. Reforma bi lahko tudi negativno vplivala na uvajanje dopolnilnih drugega in tretjega pokojninskega stebra. Nemčija je dosegla omejen napredek pri povečanju porabe za izobraževanje in določen napredek v zvezi z višjo porabo za raziskave. Zdi se, da bodo za doseganje cilja glede skupne javne in zasebne porabe za izobraževanje in raziskave v višini 10 % BDP do leta 2015 potrebna dodatna prizadevanja na vseh ravneh upravljanja, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva, pa bi morali biti naslednji cilji še ambicioznejši. Naložbe v infrastrukturo so se v Nemčiji v zadnjih letih povečale in naj bi se v skladu z načrti še okrepile, vendar se zdi, da so potrebna dodatna prizadevanja.

               (11)

               Na splošno je Nemčija dosegla omejen napredek pri izboljšanju učinkovitosti davčnega sistema in njegove naklonjenosti rasti ter zmanjšanju visoke davčne obremenitve dela. Pomembnejši ukrepi za preusmeritev na rasti prijaznejše vire prihodkov niso predvideni. Uporaba nižje stopnje davka na dodano vrednost (DDV, trenutno 7 %) bi se lahko bolj omejila, uporaba splošne osnove za DDV pa razširila. Razmeroma nizki prihodki iz periodičnih davkov na nepremičnine kažejo, da obstajajo možnosti za povečanje, razporeditev davčne obremenitve pa bi lahko bila pravičnejša, če bi bila ponovno proučena davčna osnova za občinski davek na nepremičnine (Grundsteuer). Pogoje za naložbe v Nemčiji bi bilo mogoče dodatno izboljšati z reformo obrtnega davka (Gewerbesteuer), zmanjšanjem upravnega bremena, povezanega s pobiranjem davkov, in zmanjšanjem davčnih olajšav za financiranje dolga za podjetja.

               (12)

               Fiskalni okvir je bil dopolnjen z nacionalnim pravilom o uravnoteženem proračunu in ustanovitvijo neodvisnega svetovalnega odbora. Videti je, da so v več zveznih deželah (Länder) še vedno potrebni posebni izvedbeni predpisi za ustavno pravilo o uravnoteženem proračunu („omejitev zadolževanja“), ki bi zagotovili učinkovito uporabo omejitve zadolževanja v letnem proračunskem ciklu. Načrtovani pregled fiskalnih odnosov med federacijo, zveznimi deželami in občinami bi bilo treba uporabiti za okrepitev fiskalne pristojnosti in odgovornosti.

               (13)

               Plače so se v zadnjih letih po daljšem obdobju omejevanja njihove rasti povečale, vendar je bila rast realnih plač v letu 2013 manjša kot v letu 2012. Za leto 2015 načrtuje Nemčija uvedbo splošne minimalne plače v višini 8,50 EUR/uro, ki se bo v celoti začela uporabljati z letom 2017. Uvedba načrtovane splošne minimalne plače, ki je namenjena zagotavljanju primernega minimalnega dohodka za delavce, zahteva pozorno spremljanje njenega vpliva, zlasti na zaposlovanje. Dosežen je bil omejen napredek za zmanjšanje visoke davčne obremenitve, zlasti za tiste z nizkimi dohodki. Sprejeta pokojninska reforma in sedanji načrti za reforme na področju dolgotrajne oskrbe, ki vključujejo zvišanje stopnje prispevkov za socialno zavarovanje, bi lahko dodatno povečali davčno obremenitev. Nemčija je dosegla nekaj napredka pri izboljšanju stopnje izobrazbe prikrajšanih oseb, vendar pa je povezava med stopnjo izobrazbe in socialno-ekonomskim ozadjem še vedno močna ter prisotna tekom celotnega poklicnega življenja. Navkljub določenemu napredku v zvezi z ustreznimi ukrepi za aktiviranje in vključevanje ostaja dolgotrajna brezposelnost zaskrbljujoča, kar kaže na potrebo po dodatnih ukrepih. Pri sprejemanju ukrepov za spodbujanje prehoda iz malega dela v oblike zaposlitve, za katere so v celoti obvezni prispevki za socialno varnost, je bil dosežen le omejen napredek. Pri zmanjšanju negativnih fiskalnih spodbud za zaposlitev za drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu ni bilo napredka. Nemčija je dosegla določen napredek v zvezi z večjo razpoložljivostjo celodnevne predšolske vzgoje in varstva, pa tudi v zvezi z razširitvijo celodnevnih šol. Obenem na področju otroškega varstva in celodnevnih šol še vedno obstajajo težave glede kakovosti in regionalne razlike.

               (14)

               Cilj predloga vlade za revizijo zakona o obnovljivih virih energije je upočasniti rast skupnih stroškov za energijo, te stroške bolj enakomerno porazdeliti med potrošnike, nadzorovati širitev obnovljivih virov in spodbujati integracijo trga. V okviru izvajanje reforme je treba skrbno spremljati njen učinek na stroškovno učinkovitost podpornega sistema. Potrebna so nadaljnja prizadevanja v zvezi z razširitvijo omrežja in glede usklajevanja s sosednjimi državami.

               (15)

               Politično ukrepanje za nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih je bilo omejeno, čeprav so bile v določenih poklicih in regijah sprejete izolirane reforme, na primer glede dovoljenj in komercialnih sporočil v gradbenem sektorju. Medtem ko je rast produktivnosti v storitvenih sektorjih strukturno nižja kot v industriji, je v določenih storitvenih sektorjih še posebej nizka, predvsem na področju poklicnih storitev. Še vedno obstajajo ovire za vstop na trg in opravljanje poklicnih storitev. Te vključujejo omejitve glede pravne oblike in strukture lastništva ter zahteve glede poklicnih kvalifikacij. Raznolikost regulativnih ureditev za poklicne storitve v zveznih deželah kaže, da obstajajo možnosti za določitev najmanj obremenjujočih regulativnih pristopov in njihovo razširitev po vsej državi. Vrednost naročil, ki jih nemški organi objavijo v skladu z zakonodajo EU na področju javnih naročil, ostaja med najnižjimi v Uniji. Celovit prehod na pregleden trg e-javnih naročil bi lahko povečal konkurenco. V maloprodajnem sektorju predpisi o prostorskem načrtovanju v določenih zveznih deželah še vedno omejujejo vstop novih podjetij na trg. Napredek pri izboljšanju konkurenčnosti železniških trgov je bil omejen.

               (16)

               Nemčija je dosegla omejen napredek pri ukrepih za konsolidacijo bančnega sektorja, zlasti z izboljšanjem okvira upravljanja. Sklepi Komisije o državni pomoči so veliko pripomogli k prestrukturiranju deželnih bank v zadnjih letih, pri čemer je ta sektor še vedno razdrobljen. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za odpravo strukturnih in upravnih ovir, ki onemogočajo tržno usmerjeno konsolidacijo, kar bi tudi izboljšalo splošno učinkovitost finančnega sektorja. Pregled pravnega okvira drugega bančnega stebra bi lahko dodatno pripomogel h konsolidaciji v javnem bančnem sektorju.

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 v nadaljevanju.

               (20)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (7). Kot država, katere valuta je euro, bi morala Nemčija tudi zagotoviti popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2014–2015 ukrepa tako, da:

               1.

               Si prizadeva za rasti prijazno fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki je zajeto s programom stabilnosti, ter nadaljnje vzdržno zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zlasti uporabi manevrski prostor za večje in učinkovitejše javne naložbe v infrastrukturo, izobraževanje in raziskave. Izboljša učinkovitost davčnega sistema, predvsem z razširitvijo davčne osnove, zlasti na potrošnjo, s ponovno proučitvijo občinskega davka na nepremičnine, z izboljšanjem davčne uprave in s pregledom obrtnega davka, tudi z namenom spodbujanja zasebnih naložb. Si dodatno prizadeva za povečanje stroškovne učinkovitosti javne porabe na področju zdravstva in dolgotrajne oskrbe. Zagotovi vzdržnost javnega pokojninskega sistema, in sicer (i) s spremembo financiranja novih prejemkov, ki ne temeljijo na zavarovanju („Mütterrente“), v financiranje iz davčnih prihodkov, tudi z namenom, da bi se izognili nadaljnjemu povečanju prispevkov za socialno varnost, (ii) s povečanjem spodbud za poznejše upokojevanje ter (iii) s povečanjem kritja v okviru shem drugega in tretjega pokojninskega stebra. Dokonča dosledno uvajanje omejitve zadolževanja v vseh zveznih deželah (Länder), pri čemer zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in korekcijske mehanizme. Izboljša zasnovo fiskalnih odnosov med federacijo, zveznimi deželami in občinami, tudi z namenom zagotavljanja zadostnih javnih naložb na vseh upravnih ravneh.

               2.

               Izboljša pogoje za dodatno podporo domačemu povpraševanju, med drugim z znižanjem visokih davkov in prispevkov za socialno varnost, zlasti za tiste z nizkimi dohodki. Pri uvedbi splošne minimalne plače spremlja njen učinek na zaposlovanje. Izboljša zaposljivost delavcev z nadaljnjim izboljšanjem uspešnosti prikrajšanih oseb na področju izobraževanja ter z izvajanjem bolj ambicioznih ukrepov za aktiviranje in vključevanje na trg dela, še posebej za dolgotrajno brezposelne. Sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnih fiskalnih spodbud za zaposlitev, zlasti za drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu, in spodbujanje prehoda iz malega dela v oblike zaposlitve, za katere so v celoti obvezni prispevki za socialno varnost. Odpravi regionalne primanjkljaje v zvezi z razpoložljivostjo otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol, pri tem pa izboljša njihovo splošno kakovost izobraževanja.

               3.

               Čim bolj omeji skupne stroške preoblikovanja energetskega sistema. Zlasti spremlja vpliv reforme zakona o obnovljivih virih energije na stroškovno učinkovitost podpornega sistema za obnovljive vire energije. Poveča prizadevanja za hitrejšo širitev nacionalnega in čezmejnih električnih in plinskih omrežij. Okrepi tesno usklajevanje glede energetske politike s sosednjimi državami.

               4.

               Sprejme bolj ambiciozne ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju, vključno z nekaterimi poklicnimi storitvami, tudi s pregledom obstoječih regulativnih pristopov in prizadevanjem za uporabo najboljših praks v vseh zveznih deželah. Opredeli razloge za nizko vrednost javnih naročil, ki so objavljena v skladu z zakonodajo EU. Poveča prizadevanja za odpravo neutemeljenih predpisov o prostorskem načrtovanju, ki omejujejo vstop novih akterjev v maloprodajnem sektorju. Sprejme ukrepe za odpravo preostalih ovir za konkurenco na železniških trgih. Si prizadeva za konsolidacijo bančnega sektorja na deželni ravni (Landesbanken), vključno z izboljšanjem okvira upravljanja.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (4)  UL C 217, 30.7.2013, str. 33.

      (5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  Glej stran 141 tega Uradnega lista.


				|

		52012DC0304

			Priporočilo za PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2012 in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015 /* COM/2012/0304 final */

			   	Priporočilo za
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Danske za leto 2012
in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2015
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se
spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
ekonomskih politik držav članic in Unije (za obdobje 2010–2014) ter
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav
članic[5],
ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice so bile
pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih
politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Svet je
12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Danske za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi
danskega konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014.
(4)       Komisija je
23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje
začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega
usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je
14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela
poročilo o mehanizmu opozarjanja[6],
v katerem je Dansko opredelila kot eno od držav članic, za katere bi bilo
treba opraviti poglobljen pregled.
(5)       Evropski svet je 2. marca 2012
potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne
konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni
vzpostavitvi običajnih pogojev zagotavljanja posojil gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, obravnavi brezposelnosti in socialnih
posledic krize ter posodobitvi javne uprave.
(6)       Poleg tega je Evropski svet
2. marca 2012 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro
plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v
njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne
reformne programe.
(7)       Danska je
30. aprila 2012 predložila konvergenčni program za
obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost. Komisija je v poglobljenem pregledu[7]
iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 ugotovila, da ima Danska
težave z notranjim in zunanjim ravnotežjem, ki pa ni čezmerno.
(8)       Na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2012 v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na
katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten. Napoved
rasti BDP v scenariju je 1,2 % v letu 2012 in 1,5 % v letu 2013, kar
je okvirno v skladu z napovedjo Komisije iz spomladi 2012 (1,1 %
oziroma 1,4 %). Skladno s tem je tudi napoved javnofinančnega
primanjkljaja v konvergenčnem programu nekoliko nižja (4,0 % BDP za
leto 2012 in 1,8 % BDP za leto 2013) kot v spomladanski napovedi
Komisije (4,1 % oziroma 2,0 %). Cilj proračunske strategije,
opisane v programu, je zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2013
in doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. da bo
leta 2020 dosežen vsaj strukturno uravnotežen proračun. Program tako
potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj, ki ustrezno odraža
zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovani nominalni primanjkljaj za
leto 2013 je skladen s pravočasno odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja, načrtovana fiskalna konsolidacija v
tem letu pa je na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega
salda[8]
skladna s priporočilom, ki ga je julija 2010 izdal Svet v okviru
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Izvedba konsolidacije je
postala bolj skoncentrirana na konec programskega obdobja, kot je bilo prvotno
načrtovano, in v letu 2013 bodo potrebna znatna prizadevanja, da se
zagotovi potrebna strukturna prilagoditev. Tveganje, da v letu 2013 ne bo
dosežena referenčna vrednost 3 % BDP, je majhno. Komisija je v
spomladanski napovedi iz leta 2012 predvidela, naj bi javnofinančni
primanjkljaj znašal 2,0 % BDP. Skladno s (preračunanim)
strukturnim proračunskim saldom načrtovana proračunska
izboljšanja v strukturnem proračunskem saldu od leta 2013 ne bodo
dosegla 0,5 % BDP, kar se zahteva v okviru Pakta za stabilnost in rast.
Hkrati se pričakuje, da bo stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob
upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov skladna z refernčno
vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Del proračunskega
primanjkljaja se bo financiral z zmanjšanjem računa vlade v danski
nacionalni banki. Po napovedih naj bi se bruto javni dolg znižal s
46,5 % BDP v letu 2011 na 41,1 % v letu 2015, kar je precej
pod 60 % BDP.
(9)       Povečanje ponudbe
delovne sile je ena najpomembnejših prednostnih nalog Danske, da se zagotovita
prihodnja blaginja in fiskalna vzdržnost. Danska je leta 2011
dokončala ambiciozno reformo pokojninske sheme za prostovoljno zgodnje
upokojevanje in predložila že prej načrtovano zvišanje zakonsko
določene upokojitvene starosti, vezano na pričakovano življenjsko
dobo. Zdaj je treba osredotočenost preusmeriti na reformiranje shem
invalidskih pokojnin in subvencionirane (fleksibilne) zaposlitve. Vlada je
predstavila predlog reforme na tem področju, ki bi jo bilo treba nemudoma
izvesti. Odpraviti je treba tudi vse večje razlike v zaposlenosti oseb s
priseljenskim ozadjem in preostalim delom aktivnega prebivalstva.
(10)     Rast produktivnosti dela se je
na Danskem v zadnjih desetletjih upočasnila, za kar je med drugim kriva
razmeroma slaba uspešnost izobraževalnega sistema. Kljub znatnim sredstvom,
namenjenim izobraževanju, je glede na raziskavo PISA, ki jo opravlja OECD,
kakovost danskega šolskega izobraževanja le povprečna. Poleg tega
študentje običajno dokončajo študij pozneje kot v drugih državah
članicah, stopnje osipa v ustanovah za poklicno izobraževanje pa so
razmeroma visoke. Vlada je v odziv na te težave napovedala številne nove ukrepe
za obvezno in tudi za srednje šolstvo. Proračun za leto 2012 podpira
tudi uvedbo socialnih klavzul v javna naročila in ukrepe, ki bi podjetjem
omogočali finančne koristi za zagotavljanje pripravništva, s
čimer bi se povečalo število razpoložljivih mest. Povečanje
zagotavljanja pripravništva se bo obravnavalo tudi na tristranskih pogajanjih
in v okviru medministrskega odbora.
(11)     Drugi možni razlog za
počasno rast produktivnosti je razmeroma nizka stopnja konkurence na
Danskem. Leta 2011 je bil sprejet sveženj ukrepov na področju
konkurence, namenjen zlasti gradbenemu in maloprodajnemu sektorju ter
zdravstvenim in javnim storitvam. Potekajo preiskave v zvezi s konkurenco na
področju storitev taksi služb in prevoza ter liberalizacijo lekarn, da se
ugotovi, ali je treba sprejeti dodatne ukrepe. Vprašanje vse večjega števila
javnih naročil v občinah in regijah je predmet pogajanj z
regionalnimi in lokalnimi organi. V tem okviru je vladni odbor nedavno
ugotovil, da je treba dansko zakonodajo na področju konkurence okrepiti
ter da so kazni za kršitve trenutno prenizke, da bi imele odvračilni
učinek. Ker je bilo v zadnjem letu na tem področju sprejetih le malo
konkretnih pobud, so potrebni nadaljnji ukrepi za ustrezno reševanje teh težav.

(12)     Kot je potrjeno v poglobljenem
pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ob upoštevanju dejstva,
da je visok bruto dolg gospodinjstev v določeni meri stukturna
značilnost danskega gospodarstva, saj sredstva gospodinjstev znatno
presegajo njihove obveznosti, vzbujajo zaskrbljenost težave v zvezi z veliko
zadolženostjo gospodinjstev, saj se zdi, da je zaradi dogodkov na trgu
stanovanjskih nepremičnin
dolg presegel stopnje, ki jih je mogoče pojasniti s strukturnimi
dejavniki. Poleg tega se je od leta 2003 spremenila struktura hipotekarnih
posojil, saj so vse bolj priljubljena posojila brez obrokov odplačevanja z
variabilno obrestno mero, vse manj pa posojila s fiksno obrestno mero z obroki
odplačevanja. Za določeno raven dolga so zato gospodinjstva zdaj bolj
občutljiva na dvige obrestnih mer in nihanja cen nepremičnin kot pred
desetimi leti. To pomeni večje potencialno tveganje za finančno in
ekonomsko stabilnost. Danska je sprejela ustrezne ukrepe za odpravo
pomanjkljivosti sistema hipotek. Poleg tega Ministrstvo za gospodarstvo in rast
trenutno proučuje porazdelitev sredstev in obveznosti po gospodinjstvih
ter njihovo potencialno ranljivost v primeru različnih gospodarskih
pretresov. Vendar pa bi bilo treba razmisliti tudi o ukrepih za
preprečevanje procikličnih gibanj na trgu stanovanjskih
nepremičnin v srednjeročnem obdobju, po možnosti s ponovno
uskladitvijo davka na vrednost nepremičnin z njihovo dejansko tržno
vrednostjo. Z odpravo zgornje meje letnega povečanja občinskega davka
na vrednost zemljišč bi lahko preprečili tudi prihodnje
prociklične vplive. Take ukrepe bi bilo treba uvesti postopno ob
upoštevanju sedanje potrebe po stabilizaciji trga stanovanjskih
nepremičnin.
(13)     Danska je v okviru pakta
„euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in njihovo izvajanje, ki
je bilo predstavljeno leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja,
krepitev konkurenčnosti ter povečanje vzdržnosti javnih financ in
finačne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro
plus“. Rezultati te ocene so se upoštevali pri priporočilih.
(14)     Komisija je v okviru
evropskega semestra izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike. Ocenila
je konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila
poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko
upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v
prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem,
ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 5 v
nadaljevanju.
(15)     Svet je ob upoštevanju te
ocene proučil danski konvergenčni program, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v
priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.
(16)     Svet je ob upoštevanju
rezultatov poglobljenega pregleda, ki ga je izvedla Komisija, in te ocene
proučil nacionalni reformni program Danske za leto 2012 in danski
konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s
členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v
priporočilih v točkah 3, 4 in 5 v nadaljevanju –
PRIPOROČA, naj Danska v obdobju
2012–2013:
1.           izvede načrtovano
proračunsko strategijo, da se do leta 2013 zagotovi zmanjšanje
presežnega primanjkljaja in doseže letno povprečno strukturno
prilagoditev, določena v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi
s čezmernim primanjkljajem; nato zagotovi ustrezno strukturno
prilagoditev, da se lahko dovolj približa uresničitvi srenjeročnega
proračunskega cilja, vključno z dosego referenčne vrednosti za
odhodke.
2.           sprejme nadaljnje ukrepe za
povečanje dolgoročne ponudbe delovne sile z reformami shem
invalidskih pokojnin, boljšo ciljno usmerjenostjo shem subvencioniranega
(fleksibilnega) zaposlovanja na osebe z zmanjšano delovno sposobnostjo in
izboljšanjem zaposljivosti oseb s priseljenskim ozadjem;
3.           nemudoma izvede napovedane
ukrepe, da se izboljša stroškovna učinkovitost izobraževalnega sistema,
zmanjšajo stopnje osipa, zlasti v poklicnem izobraževanju, ter poveča
število pripravništev;
4.           nadaljuje prizadevanja za
odpravo ovir na področju konkurence, zlasti v lokalnih storitvah,
maloprodajnem in gradbenem sektorju, med drugim z nadaljnjim odpiranjem
konkurence za občinska in regionalna javna naročila storitev ter
zagotovitvijo, da so kazni za kršitev predpisov na področju konkurence
dovolj odvračilne;
5.           razmisli o nadaljnjih
preventivnih ukrepih za okrepitev stabilnosti trga stanovanjskih
nepremičnin in finančnega sistema v srednjeročnem obdobju, med
drugim z upoštevanjem rezultatov študije o razporeditvi sredstev in obveznosti
po gospodinjstvih, ki jo trenutno izvaja Ministrstvo za gospodarstvo in rast,
ter s spremembami sistema obdavčitve vrednosti stavb in sistema za
določanje občinskega davka na vrednost zemljišč.
V Bruslju,
                                                                       Za Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011,
str. 25.
[3]               COM(2012) 304 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.
[5]               Sklep Sveta 2012/238/EU z dne
26. aprila 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 153 final.
[8]               Ciklično prilagojeni saldo
brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije
preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu z uporabo skupno
dogovorjene metodologije.
[9]               V skladu s členom 9(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

text:
               24.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 106/51

         PRIPOROČILO št. U2
   z dne 12. junija 2009
   o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država
   (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)
   2010/C 106/16
   UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –
   ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),
   ob upoštevanju člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 55(1) Uredbe (ES) št. 987/2009,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s pogoji iz člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki odide v državo članico, ki ni pristojna država, da bi si tam poiskala zaposlitev, lahko pod nekaterimi pogoji in v skladu z nekaterimi omejitvami ohrani upravičenost do denarnih dajatev za brezposelnost.

               (2)

               Eden od pogojev iz pododdelka (a) navedenega odstavka določa, da mora zadevna oseba ostati na razpolago službam za zaposlovanje pristojne države najmanj štiri tedne po nastopu brezposelnosti.

               (3)

               V skladu z zadnjim stavkom pododdelka (a) pa lahko pristojne službe ali nosilci iskalcu zaposlitve odobrijo odhod pred iztekom štirih tednov.

               (4)

               Ta odobritev se ne sme zavrniti osebam, ki želijo spremljati zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v drugi državi članici, pri čemer te osebe izpolnjujejo druge pogoje iz člena 64(1) navedene uredbe.
               V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

         PRIPOROČA PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM:

               1.

               Odhod pred iztekom štirih tednov, kot določa zadnji stavek člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004, se odobri osebi, ki je popolnoma brezposelna, izpolnjuje vse druge pogoje iz člena 64(1) in spremlja svojega zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v državi članici, ki ni pristojna država.
               Partner se določi na podlagi zakonodaje pristojne države članice.

               2.

               To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

            Predsednica Upravne komisije

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
          EVROPSKA KOMISIJA

                                            Bruselj, 7.6.2011
                                            SEC(2011) 803 konč.

                              Priporočilo

                       PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2011

                           ter mnenje Sveta

     o dopolnitvi programa stabilnosti Cipra za obdobje 2011–2014

                        {SEC(2011) 721 konč.}

SL                                                                  SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                          PRIPOROČILO SVETA

                  v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2011

                                               ter mnenje Sveta

                   o dopolnitvi programa stabilnosti Cipra za obdobje 2011–2014

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1 ter zlasti člena 5(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,

     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek nove
            strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
            usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih
            je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in
            konkurenčnost.

     (2)    Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav
            članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike
            zaposlovanja držav članic3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice
            so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri svojih nacionalnih
            ekonomskih in zaposlovalnih politikah.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            UL C …, , str. .
     3
            Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

SL                                                      2                                             SL
 ---pagebreak---      (3)   Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek
           novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra
           predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

     (4)   Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge fiskalne konsolidacije in
           strukturnih reform (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na
           podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
           prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne
           vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj
           za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v
           konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti oziroma konvergenčne
           programe in nacionalne reformne programe.

     (5)   Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v
           paktu za euro plus, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da jih bo mogoče vključiti
           v njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne
           programe.

     (6)   Ciper je 6. maja 2011 predložil nacionalni reformni program, 7. maja 2011 pa še
           dopolnitev programa stabilnosti za obdobje 2010–2014. Programa sta bila ocenjena
           istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.
     (7)   Ciprsko gospodarstvo je leta 2009, ko je realni BDP padel za 1,7 %, doživelo prvi
           gospodarski upad v zadnjih 35 letih. Zdaj polagoma okreva. Recesija je prizadela trg
           dela in brezposelnost je leta 2010 narasla na 6,5 %. Tudi javne finance so se
           poslabšale. Iz javnofinančnega presežka je leta 2009 zaradi delovanja avtomatskih
           stabilizatorjev, diskrecijskih ukrepov za fiskalne spodbude, s katerimi naj bi zaustavili
           upad gospodarske rasti, in precej močnih učinkov modela rasti, ki manj temelji na
           davkih, nastal javnofinančni primanjkljaj v višini 6 % BDP. Gospodarska dejavnost se
           je nekoliko okrepila leta 2010, ko je bila dosežena 1-odstotna gospodarska rast, in
           sicer predvsem zaradi akumulacije zalog po njihovem obsežnem krčenju leta 2009,
           skupaj z rahlo oživitvijo zasebne porabe. Izboljšanje gospodarskih napovedi naj bi se
           poznalo tudi na trgu dela: zaposlovanje naj bi se nekoliko povečalo, brezposelnost pa
           naj bi se po višku, ki ga je dosegla konec leta 2010, postopoma omilila.
     (8)   Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES)
           št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
           proračunske projekcije v programu, realističen do leta 2012, po tem letu pa preveč
           optimističen v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Namen
           programa stabilnosti je zmanjšanje proračunskega primanjkljaja na 4 % BDP leta 2011
           in 2,6 % leta 2012, kar je v skladu s priporočili Sveta, potem pa nadaljnja
           konsolidacija. Po programu naj bi bil delež javnega dolga najvišji leta 2012, nato pa
           naj bi se zmanjševal. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2011–2012 na leto
           povprečno izboljšal za 1,5 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta. Vendar naj bi
           bilo v letih 2013 in 2014 strukturno izboljšanje manjše od zahtev iz Pakta za stabilnost
           in rast. Srednjeročni cilj, za katerega je ponovno potrjeno, da je uravnotežen proračun
           v strukturnem smislu, do konca programskega obdobja ne bo dosežen. Čeprav
           načrtovana prilagoditev na splošno temelji na omejevanju odhodkov, večina ukrepov v
           letu 2011 zadeva stran prihodkov. V glavnem so negativna tveganja za konsolidacijo,
           predstavljeno v programu, povezana z nadaljnjim preoblikovanjem sistema, katerega
           namen je vzpostavitev modela rasti, ki bo manj temeljila na davkih, uveljavitev prakse
           sprejemanja rebalansov proračuna med letom ter pravočasno izvajanje ukrepov, o

SL                                                 3                                                   SL
 ---pagebreak---             katerih se je treba še dogovoriti s socialnimi partnerji, in drugih ukrepov, ki jih je treba
            še opredeliti (npr. omejitev tekočih odhodkov). Glede na ta tveganja bo morda treba
            sprejeti dodatne ukrepe, če se bo makroekonomski ali proračunski razvoj izkazal za
            neugodnejšega od pričakovanega.

     (9)    Čeprav se je primanjkljaj tekočega računa leta 2010 zmanjšal na približno 9 % BDP, je
            še vedno obsežen in bo srednjeročno verjetno omejeval gospodarsko rast. Visoke
            stroške javnega sektorja bo treba financirati z zunanjim zadolževanjem ali večjim
            domačim zasebnim varčevanjem. Ta druga možnost bi pomenila nižjo rast proizvodnje
            zaradi izrinjanja zasebne porabe ali naložb. Srednjeročno naj bi se primanjkljaj še
            naprej zmanjševal, vendar umirjeno. Svet je 13. julija 2010 v okviru postopka v zvezi
            s čezmernim primanjkljajem ciprskim organom priporočil, naj poskrbijo, da bo
            srednjeročni proračunski okvir bolj zavezujoč. Do zdaj ni bil sporočen noben napredek
            na tem področju. V skladu s programom stabilnosti naj bi se srednjeročni proračunski
            okvir v celoti upošteval od fiskalnega leta 2014 in ne od leta 2012, kot se je
            pričakovalo do pred kratkim. Njegov učinek naj bi bil torej zaznaven šele v
            srednjeročnem obdobju. Pravočasna uveljavitev novega okvira bi bila pomembna za
            uspešno in trajno konsolidacijo javnih financ.

     (10)   Bančni sektor je uspešno prebrodil svetovno finančno krizo in dolžniško krizo držav v
            euroobmočju, ne da bi bilo potrebno posredovanje države. Vendar je ta sektor,
            katerega sredstva več kot šestkrat presegajo BDP, če ne upoštevamo hčerinskih družb
            in podružnic tujih bank, oziroma desetkrat presegajo BDP, če upoštevamo tudi te, zelo
            obsežen glede na celotno gospodarstvo. Poleg tega je razmeroma skoncentriran, saj trg
            obvladujejo tri domače skupine, ki imajo v lasti približno 55 % skupnih konsolidiranih
            bančnih sredstev, če se ne upoštevajo zadružne banke. Zaradi tveganj, ki še vedno
            obstajajo na mednarodnih finančnih trgih, sta še naprej potrebna konservativno
            upravljanje bilance in bonitetni nadzor. Nadzor opravljata Centralna banka Cipra
            (Central Bank of Cyprus) nad komercialnimi bankami ter Organ za nadzor in razvoj
            zadrug (Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies –
            ASDCS) nad zadružnimi kreditnimi institucijami. Kljub priporočilom Mednarodnega
            denarnega sklada o enotnem nadzoru za banke in zadružne kreditne institucije ni bilo
            na tem področju nobenega napredka.

     (11)   Predvideni dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad
            povprečjem EU, predvsem zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za
            pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih desetletjih. Aprila 2009 je bila uvedena
            pokojninska reforma. Usmerjena je zlasti na stran prihodkov in naj bi samo rahlo
            upočasnila naraščanje odhodkov za pokojnine. Napredek zdravstvene reforme, katere
            cilj je zajeziti predvideno povečevanje odhodkov z vzpostavitvijo nacionalnega
            zdravstvenega sistema in preoblikovanjem javnih bolnišnic v neodvisne ustanove, je
            bil zelo majhen.

     (12)   Samodejno se dvakrat letno prilagodi nadomestilo življenjskih stroškov. Ta
            prilagoditev je neposredno vezana na povprečno odstotno spremembo indeksa cen
            življenjskih potrebščin v zadnjih šestih mesecih v primerjavi s prejšnjimi šestimi
            meseci. Socialni partnerji prilagoditev močno podpirajo in v okviru kolektivnih
            pogajanj se o njej ni bilo mogoče pogajati. Vendar njena enotna uporaba ne omogoča,
            da bi plače odražale razlike v produktivnosti med sektorji. Pomanjkljivost nadomestila
            življenjskih stroškov je, da so plače vezane samo na cene izdelkov in ne na povečanje
            produktivnosti. Prav tako ta sistem najbolj koristi osebam z višjimi prihodki (70 % jih

SL                                                   4                                                     SL
 ---pagebreak---             prejema plače, indeksirane s tem nadomestilom), večine oseb z najnižjimi plačili (npr.
            nekvalificiranih delavcev) pa ne krije (samo 6 % plač teh oseb je indeksiranih s tem
            nadomestilom). Poleg tega nadomestilo življenjskih stroškov znatno vpliva na javne
            finance, saj ni le sestavni del plač, ampak tudi pokojnin, dodatkov in drugih
            nadomestil.

     (13)   Delovna aktivnost na Cipru je sicer višja od povprečja EU, vendar so na trgu dela
            opazna močna neravnovesja med spoloma. Razlike v zaposlenosti med spoloma,
            stroški in razpoložljivost ustanov za varstvo otrok (vključno z geografsko lokacijo in
            bližino delovnemu mestu), pomanjkanje prilagodljivih oblik zaposlovanja ter vztrajno
            visoka razlika v plačilu med spoloma so v nacionalnem reformnem programu priznani
            kot pomembna ozka grla, ki zavirajo zaposlovanje in rast. Čeprav je odstotek oseb, ki
            dokončajo izobraževanje na srednješolski in univerzitetni ravni, na Cipru visok, se zdi,
            da poklicno izobraževanje in usposabljanje ljudi ne privlačita. Visoka brezposelnost
            mladih v povezavi z visokim deležem oseb z visoko izobrazbo v skupnem številu
            brezposelnih je znak znatnih neskladij med znanjem in spretnostmi ter potrebami
            ciprskega gospodarstva. Poleg tega je udeležba v vseživljenjskem učenju nizka za
            državo, za katero je na splošno značilna visoka stopnja izobrazbe, zlasti za nekatere
            skupine (nizkokvalificirane, starejše in brezposelne). Za reševanje teh težav je v
            nacionalnem reformnem programu predvideno, da bo z letom 2012–2013 ustanovljena
            vrsta novih ustanov za višješolsko poklicno izobraževanje in usposabljanje. Prav tako
            obstajajo načrti, da bi z istim študijskim letom uvedli tudi nov sistem vajeništva. Na
            splošno bi preusmeritev sistema izobraževanja in usposabljanja, s katero bi zagotovili
            boljšo kombinacijo znanj in spretnosti, ki bi bila v skladu s povpraševanjem na trgu
            dela, veliko prispevala k uresničevanju strateškega cilja države, da bi se od
            nizkoproduktivnih premaknili k visokoproduktivnim delovnim mestom.
     (14)   Ciper je julija 2010 sprejel splošen zakon o prenosu direktive o storitvah. Vendar
            obstajajo pomisleki o popolnosti in temeljitosti prenosa, saj je v sektorski zakonodaji,
            ki ni bila spremenjena, še vedno veliko ovir za ustanavljanje in svobodno opravljanje
            storitev. Te ovire zajemajo od splošnih, kot so dovoljenja, ki jih zahtevajo lokalni
            organi za neko poslovno dejavnost, ali omejena veljavnost dovoljenj, ne glede na
            področje ali tveganja, do zelo specifičnih, kot so fiksne tarife za turistične storitve,
            preverjanja gospodarskih potreb in vključenost konkurentov za dovoljenja za najem
            vozil, diskriminatorno obravnavanje gradbenih podjetij iz drugih držav članic ter
            prepoved za arhitekte in inženirje, da bi opravljali svoj poklic kot pravne osebe.
     (15)   Na splošno bi lahko okoljske omejitve in vprašanja, povezana z rabo virov in energije,
            ustvarili več ozkih grl za rast. To je povezano s posebno zemljepisno lego Cipra in
            posledicami podnebnih sprememb v obliki obdobij hude suše. Oceniti bi bilo treba
            stroškovno učinkovitost shem podpore za obnovljive vire energije. Delovanje
            energetskega sektorja bi se lahko z liberalizacijo trga, uvedbo konkurence in
            olajšanjem infrastrukturnih naložb že hitro znatno izboljšalo.

     (16)   Ciper je v okviru pakta za euro plus sprejel več zavez4. Kar zadeva fiskalno področje,
            pakt državo zavezuje k okrepitvi fiskalne vzdržnosti s pripravo okvirnega zakona za
            odzivanje na finančne krize in z vzpostavitvijo popolnoma samostojnega sklada za
            finančno stabilnost. Poleg tega poteka dialog o prestrukturiranju javnega
            pokojninskega sistema, ki bi se moral zaključiti do konca leta 2011. Ukrepi za

     4
            Več informacij o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v dokumentu SEC(2011) 721.

SL                                                      5                                                SL
 ---pagebreak---             zaposlovanje so usmerjeni v boj proti nezakonitemu delu in delu na črno, v odpravo
            neskladij med znanjem in spretnostmi ter potrebami trga dela ter v povečevanje
            konkurenčnosti podjetij. Ukrepi za konkurenčnost zajemajo omejevanje plač v javnem
            sektorju (spremembo formule za indeksacijo plač), krepitev konkurenčnosti malih in
            srednjih podjetij, dokončanje nacionalne digitalne strategije do leta 2011 ter
            spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije. Te zaveze
            odražajo vsa štiri področja pakta. Zagotavljajo nadaljevanje obsežnejšega programa
            reform, opisanega v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem programu, ter
            potrjujejo že napovedane načrte za uresničitev reform, s katerimi naj bi odpravili
            strukturne pomanjkljivosti v državi, ne da bi na tej stopnji natančno določili časovni
            okvir za obravnavanje vprašanj, kot so plače v javnem sektorju in pokojninski sistem.
            Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

     (17)   Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vključno z
            zavezami v okviru pakta za euro plus5. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega
            gospodarskega upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem prispevka na ravni EU za
            prihodnje nacionalne odločitve pri tem ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno
            fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njuno spoštovanje
            pravil in smernic EU. Tako meni, da so potrebna večja prizadevanja za doseganje
            ciljnega proračunskega primanjkljaja za leto 2011 ter da bi bilo treba določiti dodatne
            konsolidacijske ukrepe za leto 2012 in po njem. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti
            javnih financ je potrebno nadaljnje ukrepanje pri pokojninskem in zdravstvenem
            sistemu. Nadaljnje ukrepe bi bilo treba sprejeti tudi za krepitev bonitetnega okvira
            bančnega nadzora, prilagoditev sistema indeksacije plač ter izboljšanje poklicnega
            izobraževanja, usposabljanja ter znanja in spretnosti, poslovnega okolja in energetske
            učinkovitosti.

     (18)   Svet je glede na to oceno in ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7)
            Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 13. julija 2010 proučil dopolnitev za leto
            2011 k programu stabilnosti Cipra, njegovo mnenje6 pa je zlasti odraženo v njegovih
            priporočilih v točkah (1) in (3) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega
            sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni reformni program Cipra –

     PRIPOROČA, naj Ciper v obdobju 2011–2012 ukrepa tako:

     (1)     Sprejme naj potrebne trajne ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do
             leta 2012. Sprejme naj ukrepe za zagotovitev strogega nadzora nad odhodki ter
             izkoristi vse proračunske okoliščine, ki bi bile ugodnejše od pričakovanih, za hitrejše
             zmanjševanje primanjkljaja in javnega dolga. Zagotovi naj približevanje
             srednjeročnemu cilju za vsaj 0,5 % BDP letno. Pospeši naj uvajanje izvršljivega
             večletnega proračunskega okvira z zavezujočo zakonsko podlago in popravnimi
             mehanizmi, da se bo lahko uporabljal od priprave proračuna za leto 2012 naprej, ter
             priprave proračuna na podlagi programov in rezultatov.

     (2)     Še bolj naj okrepi bonitetni okvir za nadzor nad bankami in kreditnimi zadrugami za
             zagotovitev zgodnjega odkrivanja tveganj.

     5
            SEC(2011) 721.
     6
            Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       6                                             SL
 ---pagebreak---      (3)     Izboljša naj dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem ukrepov reform za
             nadzor nad odhodki za pokojnine in zdravstvo, da bi se zajezilo predvideno
             povečevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Pri pokojninah naj
             podaljša dobo plačevanja prispevkov, prilagodi upokojitveno starost pričakovani
             življenjski dobi in hkrati poskrbi za reševanje vprašanja visoke stopnje tveganja
             revščine pri starejših. Pri zdravstvu naj sprejme nadaljnje ukrepe za hitrejšo uvedbo
             nacionalnega sistema zdravstvenega zavarovanja.

     (4)     V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami naj
             prenovi sistem kolektivnih pogajanj in indeksacije plač za zagotovitev, da bo rast
             plač bolje odražala razvoj produktivnosti dela in konkurenčnosti.

     (5)     V okviru načrtovanih reform sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja naj
             sprejme nadaljnje ukrepe za boljšo uskladitev rezultatov izobraževanja s potrebami
             trga dela, zlasti z uvedbo možnosti višješolskega poklicnega izobraževanja in
             usposabljanja. Sprejme naj ukrepe za povečanje učinkovitosti sistema poklicnega
             usposabljanja z okrepitvijo spodbud za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter
             izboljšanjem dostopa do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za
             nizkokvalificirane delavce, ženske in starejše.

     (6)     Do oktobra 2011 naj odpravi preostale ovire za ustanavljanje in svobodno
             opravljanje storitev v sektorski zakonodaji, da se ustvari več priložnosti za rast in
             nova delovna mesta v storitvenem sektorju.

     (7)     Uvede naj ukrepe za povečanje konkurence pri omrežnih storitvah z omogočanjem
             večje svobode pri določanju cen. Do leta 2012 naj pripravi načrt upravljanja voda in
             shemo za določanje cen, ki bosta upoštevala vprašanja stroškovne učinkovitosti in
             pravičnosti, da se zagotovi bolj trajnostno gospodarjenje z vodnimi viri.

     V Bruslju,

                                                Za Svet
                                                Predsednik

SL                                                7                                                  SL


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 23. marca 2012 Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banque de France (ECB/2012/5)

text:
               30.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 93/1

         PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 23. marca 2012
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banque de France
   (ECB/2012/5)
   2012/C 93/01
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               V skladu s členom L.142-2 denarnega in finančnega zakonika imenuje splošni svet centralne banke Banque de France dva zakonita revizorja za revidiranje računovodskih izkazov centralne banke Banque de France. V skladu s členom L.823-1 trgovinskega zakonika se imenuje eden ali več nadomestnih revizorjev za nadomestitev imenovanih revizorjev v primeru njune zavrnitve, nerazpoložljivosti, odpovedi ali smrti.

               (3)

               Mandat zunanjih revizorjev centralne banke Banque de France bo potekel po reviziji za poslovno leto 2011. Zaradi tega je treba imenovati zunanja revizorja od poslovnega leta 2012.

               (4)

               Banque de France je za poslovna leta od 2012 do 2017 izbrala za zunanja revizorja družbi Deloitte & Associés in KPMG SA ter za njuna nadomestna revizorja družbi B.E.A.S. in KPMG Audit FS I SAS –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               1.

               Priporoči se, da se družbi Deloitte & Associés in KPMG SA skupaj imenujeta za zunanja revizorja centralne banke Banque de France za poslovna leta od 2012 do 2017.

               2.

               Priporoči se, da se družba B.E.A.S. imenuje za nadomestnega revizorja družbe Deloitte & Associés in KPMG Audit FS I SAS za nadomestnega revizorja družbe KPMG SA za poslovna leta od 2012 do 2017.

      V Frankfurtu na Majni, 23. marca 2012

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI