				|

		52013DC0355

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2013 in mnenje Sveta o nemškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017 /* COM/2013/0355 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Nemčije za leto 2013 in mnenje Sveta o nemškem programu stabilnosti za
obdobje 2012–2017
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[2],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje
potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je
13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za
ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav
članic[4],
ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane,
naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in
politikah zaposlovanja.
(3)       Voditelji držav oziroma vlad
so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z
uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen
okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja.
Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic,
in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020
ter izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je
6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Nemčije za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi
nemškega programa stabilnosti za obdobje 2011-2016.
(5)       Komisija je
28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[5], ki zaznamuje začetek
evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega
je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela drugo poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem Nemčije ni
opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen
pregled.
(6)       Evropski svet je
14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje
finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje
rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne
konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in
socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.
(7)       Nemčija je
17. aprila 2013 predložila program stabilnosti za leto 2013, ki
zajema obdobje 2012–2017, 12. aprila 2013 pa nacionalni reformni program
za leto 2013. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala
njuna medsebojna povezanost.
(8)       Na podlagi ocene programa
stabilnosti za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES)
št. 1466/97 Svet meni, da ima Nemčija na splošno zdrave javne finance
in je izpolnila srednjeročni proračunski cilj. Makroekonomski
scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je
verjeten. Makroekonomske projekcije v programu stabilnosti so pretežno v skladu
z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 glede hitrosti in sestave gospodarske
rasti v letih 2013 in 2014 ter z oceno Komisije glede srednjeročne
potencialne stopnje rasti Nemčije. Cilj proračunske strategije,
opisane v programu, je zagotoviti, da bo Nemčija tudi v prihodnje dosegala
srednjeročni proračunski cilj. Program potrjuje prejšnji srednjeročni
proračunski cilj v višini –0,5 % BDP. Srednjeročni
proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.
Nemčija je v letu 2012 zabeležila strukturni proračunski presežek in
s tem tudi srednjeročni proračunski cilj. V skladu s programom
stabilnosti bo (preračunani)[7]
strukturni saldo v letih 2013 in 2014 ostal pozitiven, kar je na splošno
skladno z napovedjo Komisije in bo torej omogočilo prosto delovanje
avtomatskih stabilizatorjev. Nemčija v letu 2012 prav tako ni presegla
referenčne vrednosti za odhodke. Po podatkih, navedenih v programu
stabilnosti, naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez
diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2013 presegla referenčno
vrednost, v letu 2014 pa ne. V skladu s programom naj bi se bruto javni dolg v
letu 2013 znižal na 80,5 % BDP ter se zniževal tudi v letih po tem. Po
odpravi čezmernega primanjkljaja v letu 2011 je Nemčija v prehodnem
obdobju, kar zadeva izpolnjevanja merila glede dolga, in je v letu 2012 na tem
področju dosegla zadosten napredek. Če bo program izveden, kot je
načrtovano, bo Nemčija tudi v letu 2013 dosegla zadosten napredek pri
zmanjševanju dolga in leta 2014, tj. ob koncu prehodnega obdobja, izpolnila
merilo glede deleža dolga. Na splošno je videti, da sta cilja glede primanjkljaja
in dolga realistična.
(9)       Nemčija si ni v zadostni
meri prizadevala za izboljšanje učinkovitosti javne porabe pri
zdravstvenem varstvu in dolgotrajni oskrbi. Kaže, da pretekle reforme
zdravstvenega sektorja in letošnja reforma dolgotrajne oskrbe ne zadoščajo
za zajezitev pričakovane rasti stroškov v prihodnosti. Nemčija pri
nacionalnem cilju glede izdatkov za izobraževanje in raziskave sicer napreduje
v skladu z načrti, vendar bi si morala zastaviti še ambicioznejše nadaljnje
cilje, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva.
(10)     Nemčija ne izkorišča
v zadostni meri rasti naklonjenih virov prihodkov. Uporaba nižje stopnje DDV
(trenutno 7 %) za zdaj že precej široko paleto blaga in storitev bi se
lahko omejila, upravljanje DDV pa bi se lahko pregledalo, da bi se poskusilo
povečati njegovo učinkovitost, izboljšati pobiranje davkov in
preprečiti goljufije. Prihodki iz periodičnih davkov na premoženje so
v Nemčiji še zlasti nizki (0,5 % BDP leta 2011 v primerjavi z
1,3 % v EU-27), kar pušča prostor za povečanje prihodka iz
občinskega davka na nepremičnine (Grundsteuer), zlasti z
ponovno oceno davčne osnove.
(12)     Od lanskega priporočila
je bil dosežen določen napredek pri izvajanju ustavnega pravila o
uravnoteženem proračunu („zavora za dolg“), vendar je videti, da v
večini zveznih dežel še vedno niso bili sprejeti izvedbeni predpisi, ki bi
zagotovili učinkovito uporabo tega pravila v letnem proračunskem
postopku.
(13)     Nemčija je izvedla znatno
prilagoditev finančnega sektorja ter okrepila regulativni in nadzorni
okvir. Odločitve Komisije o državnih pomočeh so še naprej poganjale
prestrukturiranje deželnih bank (Landesbanken). Zdi pa se, da še
vedno obstajajo upravne ovire za tržno konsolidacijo bančnega sektorja,
kar vpliva na splošno učinkovitost finančnega sektorja.
(14)     Nemčija ni sprejela
ukrepov za odpravo pomembnih odvračilnih ukrepov za osebe z drugim virom
dohodka v gospodinjstvu, napredek pri povečevanju razpoložljivosti
otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol pa je še vedno
skromen. Nemčija je dosegla določen napredek pri izboljšanju
uspešnosti prikrajšanih oseb na področju izobraževanja, vendar bi zvezne
dežele morale nadaljevati z ambicioznimi prizadevanji za oblikovanje šolskega
sistema, ki bo vsem zagotavljal enake možnosti. Rezultati ukrepov politike za
zmanjšanje velike davčne obremenitve oseb z nizkimi dohodki in za
izboljšanje vključevanja dolgotrajno brezposelnih na trg dela so zaenkrat
omejeni. Nemčija bi morala storiti več, da bi zmanjšala visoke davke
in prispevke za socialno varnost, s katerimi obdavčuje nizke dohodke.
Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje prehoda z določenih
oblik pogodb o delu, kot je malo delo, na trajnejše oblike pogodb, da bi tako
preprečili segmentacijo trga dela. Čeprav so realne plače še
vedno pod ravnijo iz leta 2000, kar je prispevalo k strukturnemu znižanju
stopnje brezposelnosti z 8 % na 5,5 %, so od takrat začele
dinamično rasti, ne da bi to negativno vplivalo na konkurenčnost.
Hkrati so se povečala tudi plačna nesorazmerja.
(15)     Nemčija želi zagotoviti
čim manjše skupne ekonomske stroške pretvorbe energetskega sistema. To še
ni privedlo do oprijemljivih rezultatov, še vedno pa obstajajo velika tveganja
in potencialne neučinkovitosti. V Nemčiji potekajo pomembna
prizadevanja za hitrejšo širitev energetskih omrežij. Koordinacija njene
nacionalne energetske politike s politikami sosednjih držav je nezadostna.
(16)     Stanje v sektorju storitev se
od lanskega leta ni pomembneje spremenilo in še vedno obstajajo omejitve za
vstop v in opravljanje nekaterih poklicev. Nemčija bi morala okrepiti
prizadevanja za odpiranje storitvenega sektorja, in sicer z odpravo
neupravičenih omejitev in ovir za vstop, kar bi omogočilo znižanje
cen in povečalo dostopnost storitev nižjim dohodkovnim skupinam. V mnogih
obrtniških sektorjih, vključno z gradbenim, se še vedno zahteva mojstrsko
spričevalo (Meisterbrief) ali enakovredna kvalifikacija, da se
lahko posluje. V gradbeništvu poleg tega veljajo tudi omejitve glede
komercialnih sporočil in upravnih postopkov. Za številne strokovne
storitve se uporabljajo tudi zahteve glede pravne oblike in lastniških deležev.
Nemčija bi lahko presodila, ali se enaki cilji v javnem interesu ne bi mogli
doseči z blažjimi predpisi. Razlike v zakonodajnih ureditvah med zveznimi
deželami kažejo tudi na to, da obstaja prostor za nadaljnja prizadevanja za
opredelitev regulativnih pristopov, ki predstavljajo najmanjšo obremenitev in
ki bi se lahko razširili po vsej državi, s tem pa bi se odpravile birokratske
ovire za poslovanje. Stopnja dejanske konkurence v železniškem sektorju ostaja
nespremenjena. Na področju javnih naročil je vrednost razpisov, ki
jih nemški organi objavijo v skladu z zakonodajo EU o javnem naročanju,
izrazito nizka. Zakonodajni postopek, ki vključuje revizijo zakona proti
omejevanju konkurence, še ni zaključen. V maloprodajnem sektorju
zakonodaja o prostorskem načrtovanju močno omejuje vstop novih
podjetij na trg.
(17)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je
program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba
okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo
prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem
ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko
politiko v Nemčiji, ampak tudi upoštevanje pravil in smernic EU. Njena
priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih
iz točk 1 do 4 spodaj.
(18)     Svet je ob upoštevanju te
ocene preučil nemški program stabilnosti, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v
priporočilu v točki 1 spodaj –
(19)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot
celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države,
katerih valuta je euro. Nemčija bi morala tudi zagotoviti, da se ta
priporočila izvedejo v celoti in pravočasno.
PRIPOROČA, naj Nemčija v
obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
1.           Ohrani naj trden fiskalni
položaj, kot je predvidela, kar bo zagotovilo izpolnjevanje srednjeročnega
proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki ga zajema program. Izvaja naj
rasti prijazno fiskalno politiko, tako da okrepi prizadevanja za izboljšanje
stroškovne učinkovitosti javne porabe za zdravstveno varstvo in
dolgotrajno oskrbo z boljšim vključevanjem opravljanja teh storitev in
večjim poudarkom na preprečevanju, rehabilitaciji in samostojnem
življenju. Izboljša naj učinkovitost davčnega sistema, zlasti z
razširitvijo osnove za DDV in ponovno oceno osnove za občinski davek na
nepremičnine; izkoristi naj manevrski prostor za večjo in
učinkovitejšo porabo sredstev, ki spodbuja rast, na področju
izobraževanja in raziskav na vseh ravneh državne uprave. Dokonča naj
uvajanje zavore dolga na usklajen način v vseh zveznih deželah, pri
čemer naj zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in
korekcijske mehanizme.
2.           Ohranja naj razmere, ki
omogočajo tako rast plač, ki podpira domače povpraševanje. V ta
namen naj zniža visoke davke in prispevke za socialno varnost, zlasti za
delavce z nizkimi dohodki, in poviša uspešnost prikrajšanih oseb na
področju izobraževanja. Ohrani naj ustrezne ukrepe za aktivacijo in
vključevanje, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Olajša naj prehod z
nestandardnih oblik dela, kot je malo delo, na trajnejše oblike zaposlitve.
Sprejme naj ukrepe za izboljšanje spodbud za delo in zaposljivosti delavcev,
zlasti oseb z drugim virom prihodka v gospodinjstvu, tudi da se bodo izboljšali
njihovi dohodki. V ta namen naj postopoma odpravi odvračilne ukrepe za
osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu ter poveča razpoložljivost
otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol.
3.           Izboljša naj usklajevanje
energetske politike s sosednjimi državami in zagotovi čim nižje stroške
prenove energetskega sistema, zlasti s pregledom stroškovne učinkovitosti
instrumentov energetske politike, zasnovanih za doseganje ciljev v zvezi z
obnovljivo energijo, ter z nadaljnjimi prizadevanji za hitrejšo širitev
nacionalnih in čezmejnih električnih in plinskih omrežij.
4.           Sprejme naj ukrepe za
nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, vključno z
nekaterimi obrtmi (zlasti v gradbeništvu) in strokovnimi storitvami, da bi
spodbudila domače vire rasti. Nemudoma naj sprejme ukrepe za znatno
povečanje vrednosti javnih razpisov za javna naročila. Sprejme in
izvede naj napovedano zakonodajno reformo za izboljšanje izvrševanja
konkurenčnega prava v zvezi z omejevanjem konkurence. Odpravi naj omejitve
na področju prostorskega načrtovanja, ki neupravičeno omejujejo
vstop novih podjetij na trg v maloprodajnem sektorju. Sprejme naj nadaljnje
ukrepe, s katerimi bo odpravila preostale ovire za konkurenco na železniških
trgih. Nadaljuje naj s prizadevanji za konsolidacijo bančnega sektorja,
vključno z izboljšanjem okvira upravljanja.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               COM(2013) 355 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[4]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22.
aprila 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Ciklično prilagojeni saldo
brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije
preračunale na podlagi informacij, navedenih v programu, po skupno
dogovorjeni metodologiji.
[8]               V skladu s členom 5(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/92

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za leto 2017
   (2017/C 261/21)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Portugalska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih od 1 do 4.

               (3)

               Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, katerega rezultati so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V razmerah visoke, vendar padajoče brezposelnosti in počasne rasti produktivnosti so problematični predvsem velike neto zunanje obveznosti, zasebni in javni dolg ter velik delež slabih posojil. Potencialna rast zaostaja za ravnjo pred krizo, nanjo pa vplivajo stalna ozka grla in togosti na proizvodnem trgu in trgu dela ter zunanja neravnotežja. Saldo tekočega računa kaže določeno izboljšanje, čeprav so potrebna dodatna prizadevanja za večjo prilagoditev neto zunanjih obveznosti. Po večji prilagoditvi v zadnjih letih so se stroški dela na enoto začeli poviševati, in sicer zaradi šibke rasti produktivnosti in rasti plač. Zasebni dolg se zmanjšuje in javni dolg se je stabiliziral, pri čemer je treba razdolževanje nadaljevati. Obseg slabih posojil je še vedno velik ter skupaj z nizko dobičkonosnostjo in razmeroma skromnimi kapitalskimi rezervami pomeni tveganja za bilance stanja bank. Razmere na trgu dela so se izboljšale, vendar so brezposelnost mladih, dolgotrajna brezposelnost in delež zaposlenih za določen čas še vedno na visoki ravni.

               (4)

               Portugalska je 28. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Portugalske za leto 2017 vsebuje zaveze za kratkoročno in srednjeročno obdobje. Zlasti vključuje ukrepe za izboljšanje upravljanja javnih financ in poslovnega okolja ter odpravo dolga podjetij. Portugalska se v programu zavezuje k ambicioznim reformam glede posodobitve javne uprave, povečanja socialne zaščite, povišanja ravni usposobljenosti delovne sile in izboljšanja upravljanja podjetij v državni lasti. Program zajema tudi izzive, opredeljene v poročilu o državi za leto 2017 in priporočilu za euroobmočje, vključno s potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti izvedeni v predvidenih rokih, bodo prispevali k odpravi makroekonomskih neravnotežij Portugalske in obravnavi priporočil za posamezno državo. Na podlagi ocene zavez glede politik Portugalske Komisija potrjuje svojo predhodno oceno, da na tej stopnji v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji niso potrebni nobeni nadaljnji ukrepi. Izvajanje reform politik se bo pozorno spremljalo v okviru posebnega spremljanja.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. V programu stabilnosti za leto 2017 Portugalska načrtuje nominalni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP v letu 2017 in 1,0 % BDP v letu 2018 ter nadaljnje izboljšanje na presežek v višini 0,4 % BDP v letu 2020. Ti načrti ne vključujejo morebitnega učinka ukrepov za podporo bankam na povečanje primanjkljaja. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni presežek v višini 0,25 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2021. V programu stabilnosti za leto 2017 je predvideno, da bo delež dolga sektorja država v BDP dosegel 127,9 % v letu 2017, 124,2 % v letu 2018 in 117,6 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten v letu 2017 in nato ugoden. Ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2017 naprej, pa niso bili dovolj podrobno opredeljeni.

               (7)

               Svet je 12. julija 2016 Portugalski priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini vsaj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje znatnega odklona od te priporočene prilagoditve.

               (8)

               V letu 2018 naj bi se Portugalska glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega presežka v višini 0,25 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (5), ki v letu 2018 ne presega 0,1 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini vsaj 0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Po napovedi Portugalska v letih 2017 in 2018 na prvi pogled ne bo izpolnjevala prehodnega pravila glede dolga. Na splošno Svet meni, da bodo od leta 2017 potrebni dodatni ukrepi, da bi Portugalska izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije o evropskem semestru za leto 2017, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva tako k okrepitvi trenutnega okrevanja kot tudi k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Portugalske. Pri tem Svet ugotavlja, da namerava Komisija izvesti splošno oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97, zlasti glede na ciklično situacijo na Portugalskem.

               (9)

               Zanesljiva proračunska konsolidacija je odvisna od pravočasnega in doslednega izvajanja novega zakona o proračunskem okviru, pregleda in racionalizacije javnofinančnih odhodkov ter nadaljnjega izboljšanja pobiranja prihodkov. Portugalska je začela pregled porabe, ki v glavnem temelji na ukrepih za učinkovitost, ki vključujejo ministrstvi za zdravje in izobraževanje, podjetja v državni lasti ter (centralizirano) upravljanje javnih naročil in nepremičnin. Ta pregled porabe pa še ni dovolj širok, saj zajema le centralno državo in se osredotoča prihranke zaradi večje učinkovitosti, dosežene na podlagi racionalizacije storitev. V zdravstvenem sektorju je vlada sprejela ukrepe za spodbujanje preprečevanja bolezni in politik javnega zdravja. Poleg tega je bilo sprejetih več ukrepov za povečanje učinkovitosti in vzdržnosti zdravstvenega sektorja, na primer prek centraliziranih naročil ali večje uporabe generičnih zdravil. Reforma bolnišnic se sicer nadaljuje, vendar je proračunsko načrtovanje in izvrševanje v bolnišnicah še vedno pomembno vprašanje. Zamude pri plačilih (zaostala plačila) se še naprej povečujejo, kar kaže na pomanjkljivosti v mehanizmih računovodskega nadzora in upravljavskih praksah. Natančna in uravnotežena priprava proračuna, boljši nadzor in učinkovito izvajanje zakona o nadzoru obveznosti bi lahko prispevali k zmanjšanju zaostalih plačil ter povečanju učinkovitosti in kakovosti v tem sektorju. Visoki in naraščajoči stroški zaradi staranja prebivalstva še vedno pomenijo tveganje za vzdržnost javnih financ. Srednjeročno se pričakuje, da bodo višja fiskalna tveganja v veliki meri povezana s stroški financiranja pokojnin. Dolgoročna fiskalna tveganja v državi se ocenjujejo kot nizka, predvsem zaradi pokojninskih reform in ob predpostavki, da se politike ne bodo spremenile in da se bo odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev dodatno zmanjšala. Prestrukturiranje podjetij v državni lasti, da bi postala fiskalno vzdržna, še ni bilo v celoti obravnavano. Skupna zadolženost podjetij v državni lasti, ki jih spremlja nadzorna enota pri ministrstvu za finance (UTAM), je v drugem četrtletju leta 2016 znašala 32 milijard EUR. Okvir z določenimi cilji za zagotovitev finančne vzdržnosti podjetij v državni lasti bi lahko prispeval k zmanjšanju njihove odvisnosti od prerazporeditev znotraj državnega proračuna in odpravi velikega dolga.

               (10)

               Portugalski trg dela je v letu 2016 še naprej okreval, pri čemer so se kazalniki trga dela postopno izboljševali, zlasti se je znižala stopnja brezposelnosti. Velik delež novih delovnih mest je za nedoločen čas. Vendar so pogodbe za določen čas še naprej na visoki ravni. Velika segmentacija trga dela negativno vpliva na poklicne možnosti in prihodke delavcev, zlasti med mladimi. Portugalska je januarja 2017 preoblikovala program za podporo zaposlovanju, da bi spodbudila zaposlovanje za nedoločen čas. Njegov pričakovani učinek na zmanjšanje segmentacije pa se zdi omejen, saj naj bi ta program zajemal razmeroma malo ljudi. Čeprav so se z nedavnimi reformami trga dela izboljšale spodbude za ustvarjanje delovnih mest, lahko nekateri vidiki pravnega okvira še vedno odvračajo podjetja od zaposlovanja delavcev za nedoločen čas. Delodajalci se zlasti v primerih, ko posamezno odpuščanje delavcev, zaposlenih za nedoločen čas, velja za nepošteno, soočajo z negotovimi stroški odpuščanja. To je delno posledica možnosti ponovne zaposlitve delavca, če se odpoved šteje za nezakonito, in pomanjkljivosti v sodnih postopkih.

               (11)

               Z upadanjem brezposelnosti od leta 2014 se zmanjšuje tudi absolutno število dolgotrajno brezposelnih. Vendar je več kot polovica brezposelnih vsaj že eno leto brez zaposlitve, pri čemer se ta delež z okrevanjem ne zmanjšuje. Visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih povečuje tveganje, da se bodo brezposelne osebe umaknile s trga dela, s čimer bodo postopoma izgubile svoja znanja in spretnosti, njihova zaposljivost pa se bo zmanjšala, kar negativno vpliva tudi na potencialno rast. Stopnja brezposelnosti mladih je sicer še visoka, vendar se znižuje zaradi različnih ukrepov iz preteklih let, vključno z ukrepi za obveščanje na terenu v okviru jamstva za mlade (6). To lahko delno pojasni, zakaj je delež mladih, ki niso zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo, pod povprečjem Unije. Portugalska sprejema tudi ukrepe za racionalizacijo aktivnih politik trga dela in reševanje vprašanja brezposelnosti mladih. To vključuje uvedbo spodbud za zaposlovanje (prek olajšav pri prispevkih za socialno varnost) aprila 2017, ki so usmerjene v zaposlovanje mladih in dolgotrajno brezposelnih za nedoločen čas. Da pa bi se zagotovila učinkovita aktivacija dolgotrajno brezposelnih, je ključnega pomena, da javni zavodi za zaposlovanje učinkovito sodelujejo s socialnimi službami, da bi se bolje opredelile in obravnavale potrebe te skupine. Pomemben korak v to smer bi bila vzpostavitev napovedanih enotnih kontaktnih točk za zaposlovanje.

               (12)

               V letu 2017 je vlada v skladu z napovedanim načrtom že tretje leto zapored zvišala minimalno plačo. Z zadnjim zvišanjem, ki je bilo nad pričakovanim povečanjem inflacije in povprečne produktivnosti, naj bi bila minimalna plača čedalje bolj zavezujoča, saj je delež zajetih zaposlenih v letu 2016 že znašal petino vseh zaposlenih. Zvišanja minimalne plače prispevajo k znižanju visoke stopnje revščine zaposlenih in lahko pozitivno vplivajo na skupno povpraševanje. Lahko pa vključujejo tudi tveganja v zvezi z zaposlovanjem, zlasti za nizko usposobljene osebe. Ta tveganja se sicer v razmerah trenutnega okrevanja niso uresničila, vendar so še vedno izziv. Vlada spremlja učinek razvoja minimalne plače s četrtletnimi poročili, o katerih se posvetuje s socialnimi partnerji in jih tudi objavi.

               (13)

               Kot kažejo najnovejši rezultati Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) pod okriljem OECD, je Portugalska dosegla velik napredek pri rezultatih šolskega izobraževanja. Še vedno pa je med državami OECD z najvišjimi stopnjami ponavljanja razredov, kar dokazano povečuje tveganje zgodnjega opuščanja šolanja in znatno negativno vpliva na stroške izobraževanja. Splošna raven znanj in spretnosti delovne sile ostaja med najnižjimi v Evropi in omejuje potencial države za inovacije in konkurenčnost. Poleg tega izboljšanje znanj in spretnosti delovne sile še vedno ovirajo digitalne kompetence. Približno 22 % portugalske delovne sile namreč nima digitalnih kompetenc (predvsem ker ne uporablja redno interneta), kar je približno dvakrat več od povprečja Unije. Vlada je sprejela ukrepe za spodbujanje izobraževanja odraslih in digitalnih kompetenc, in sicer z vzpostavitvijo programa „Qualifica“ in nacionalne pobude za digitalne kompetence (pobuda INCoDe2030). Za njuno učinkovitost je bistveno, da zagotavljata kakovostne možnosti za nadgradnjo znanj in spretnosti ter prekvalifikacijo delavcev v skladu s potrebami trga dela. Vlada je sprejela tudi številne ukrepe za podporo sodelovanju med visokošolskimi ustanovami in poslovnim sektorjem, in sicer glede njihovih rezultatov raziskav in njihovih dejavnosti. Da pa bi se omogočilo to sodelovanje, bi bilo treba prilagoditi strukturo univerz.

               (14)

               Kljub zboljšanju razmer so za bančni sektor še vedno izziv velik obseg slabih posojil podjetij, skupaj z nizko dobičkonosnostjo, izpostavljenost državnega dolga tveganjem in šibke kapitalske rezerve. Poslabšanje kakovosti sredstev, zlasti v podjetniškem sektorju, obremenjuje dobičkonosnost bančnega sektorja. To je eden od dejavnikov, ki skupaj z nizkimi kapitalskimi rezervami ovira produktivno razporejanje posojil in naložb. Kljub temu, da raven slabih posojil upada, je delež slabih posojil še vedno visok (19,5 % v primerjavi z 19,6 % ob koncu leta 2015) in v nekaterih gospodarskih sektorjih še vedno narašča, zlasti v podjetjih, ki so dejavna v gradbenem in nepremičninskem gospodarskem sektorju. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za odpravo velikega obsega slabih posojil. Še vedno pa je potrebna celovita strategija za zagotovitev pomembnega zmanjšanja oslabljenega dolga, vključno s spodbujanjem razvoja sekundarnih trgov, da bi lahko banke prodale dele svojih problematičnih portfeljev.

               (15)

               Kreditni pogoji se postopno zboljšujejo, tako na strani povpraševanja kot tudi ponudbe, še vedno pa je treba za MSP izboljšati dostop do financiranja. Odstotek portugalskih MSP, ki jim ni uspelo pridobiti celotnega zneska posojil, za katera so zaprosila, se je povečal s 34 % na 42 %, medtem ko se je povprečje Unije zmanjšalo in v letu 2016 doseglo 30 %. Inovativna in konkurenčna podjetja z velikim potencialom za rast bi imela koristi od boljšega dostopa do kapitala. To bi prispevalo k zmanjšanju njihove odvisnosti od dolžniškega financiranja in izboljšanju njihovega dostopa do financiranja, s čimer bi se lažje razširila in internacionalizirala. V letu 2016 je bila razlika v stroških kapitala med naložbami, financiranimi z dolgom, in naložbami, financiranimi z lastniškim kapitalom, peta največja v Uniji in precej nad povprečjem Unije. Čeprav so se s spremembami davčne ureditve zmanjšale spodbude za dolžniško financiranje, je še prezgodaj, da bi bil viden kakršen koli učinek na razmeroma velike davčne spodbude za zadolževanje pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb. Organi so julija 2016 začeli izvajati program Capitalizar, ki je namenjen predvsem spodbujanju zasebnih naložb. Program uvaja nove kreditne linije za MSP, specializirane sklade, ki bi sodelovali pri zasebnih naložbah, in spremembe davčnega sistema za podporo naložbam. Vlada je vzporedno s tem uvedla dodaten program (Programa Semente) za zagotovitev financiranja za zagonska in mala podjetja v njihovih začetnih fazah (semenski kapital). Ta jim bo pomagal pri zbiranju lastniškega kapitala, in sicer tako, da bo največ tri leta zagotavljal davčne olajšave posameznim vlagateljem, ki bodo kupili nove delnice takih podjetij. Za oba programa se pričakuje, da bosta izboljšala financiranje podjetij na Portugalskem, če bosta hitro in v celoti izvedena.

               (16)

               Komisija je januarja 2017 v okviru svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgu storitev pripravila smernice za vse države članice o potrebah po nacionalnih reformah za regulacijo poklicnih storitev z visokim potencialom za rast in delovna mesta. Priporočila za reforme obravnavajo veliko različnih zahtev na podlagi primerjalne analize ter ob upoštevanju duha in dela, opravljenega pri medsebojnem ocenjevanju z državami članicami v zadnjih treh letih. Portugalska je pri tem dejavno sodelovala. V svojem nacionalnem akcijskem načrtu pojasnjuje, da v prihodnjih letih ne pričakuje večjih sprememb, saj se večje reforme in pregledi reguliranih poklicev izvajajo že od leta 2011. Smernice Komisije dopolnjujejo ocene v okviru evropskega semestra 2017, in sicer tako, da posebej obravnavajo zahteve, ki se uporabljajo za te poklice. V več sektorjih obstajajo znatne regulativne in upravne ovire pri dostopu do storitev. Nekatere reforme, usmerjene v gradbeništvo in najbolj omejevalne poslovne storitve, vključno z reguliranimi poklici, so bile dogovorjene v okviru programa finančne pomoči, vendar so bile prekinjene ali razveljavljene. Podzakonski predpisi, ki urejajo nekatere poklice, so manj ambiciozni kot okvirni zakon, kar zadeva odpiranje teh poklicev za konkurenco. Poleg tega vzbujajo pomisleke glede neposrednega ali posrednega učinka omejevanja konkurence na trgu poklicnih storitev.

               (17)

               Za portugalsko javno upravo je še naprej značilna nizka raven učinkovitosti in preglednosti. Konkurenca na področju javnih naročil ostaja omejena. Kljub napredku so še vedno prisotne pomanjkljivosti glede preglednosti in zanesljivosti podatkov o javnih naročilih in postopkov v zvezi s tem. Preglednost pri koncesijskih pogodbah in javno-zasebnih partnerstvih še vedno ovirajo javni naročniki, ki nimajo potrebnega strokovnega znanja za upravljanje zapletenih pogodb. Uporaba neposredne oddaje javnih naročil je še naprej pogosta. Nedavno je bil sprejet spremenjeni kodeks o javnem naročanju, njegovo izvajanje pa bo Komisija natančno spremljala. Upravno breme in pomanjkanje enotne prakse izvajanja po vsej državi ovirata reforme postopkov. Kljub določenemu napredku so nastale zamude pri poenostavitvi lokalnih in centralnih upravnih postopkov, pri čemer je le malo usklajevanja med različnimi ravnmi javne uprave. Portugalski organi so potrdili nov program poenostavitve, ki se imenuje SIMPLEX+. Ta vključuje precej ambiciozen sveženj ukrepov za državljane in podjetja. Ti ukrepi so obetavni in treba je zagotoviti zgodnje izvajanje svežnja SIMPLEX+, da bo program lahko dejansko imel učinek. Večina ukrepov iz svežnja, ki so pomembni za podjetja, se zdaj začenja izvajati. Uspešnost portugalskega pravosodnega sistema je še vedno pod povprečjem Unije. Kazalniki učinkovitosti v civilnih, gospodarskih in davčnih sporih so še vedno slabi. To negativno vpliva na poslovno dinamiko in privabljanje neposrednih tujih naložb. Učinkovitost davčnih in upravnih sodišč ostaja izziv v smislu stopnje rešenih primerov, postopki pa so še naprej predolgi. Še vedno traja do 40 mesecev za zaključek sodnih postopkov zaradi insolventnosti, kar vzbuja dvome o učinkovitosti okvirov SIREVE.

               (18)

               Portugalska napreduje pri povečanju preglednosti in boju proti korupciji v javni upravi, vendar ni splošne strategije. Zdi se, da je boj proti korupciji postal resnična prednostna naloga državnega tožilstva, pri čemer so bili uvedeni učinkovitejši postopki za upravljanje primerov in virov. Vendar še ni jasno, ali bo to vplivalo na izboljšanje stopenj pravnomočnih obsodb za korupcijo na visoki ravni in na uporabo bolj odvračilnih kazni. Kar zadeva preprečevanje, so načrti za preprečevanje korupcije, ki so bili sprejeti za vsako javno institucijo, za zdaj večinoma le formalni. Načrti niso v celoti prilagojeni posamezni organizaciji, prav tako pa niso dopolnjeni z ustreznim spremljanjem.

               (19)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in te ocene preučil nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 4 –

         PRIPOROČA, da Portugalska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja. Nadaljuje znaten fiskalni napor za leto 2018 v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Portugalske. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država v BDP. Okrepi napore, da bi razširila obseg pregleda odhodkov in tako zajela pomemben delež porabe sektorja država na različnih področjih politik. Okrepi nadzor nad odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno pripravo proračuna, zlasti v zdravstvenem sektorju in s poudarkom na zmanjšanju zaostalih plačil, ter zagotovi vzdržnost pokojninskega sistema. Do sprejetja proračuna za leto 2018 določi sektorske cilje glede učinkovitosti za povečanje finančne vzdržnosti podjetij v državni lasti, da bi se izboljšal skupni čisti dohodek teh podjetij in da bi se zmanjšalo breme za državni proračun.

               2.

               Spodbuja zaposlovanje za nedoločen čas, vključno s pregledom pravnega okvira. Zagotovi učinkovito aktivacijo dolgotrajno brezposelnih. Skupaj s socialnimi partnerji zagotovi, da razvoj minimalne plače ne škoduje zaposlovanju nizko usposobljenih oseb.

               3.

               Okrepi prizadevanja za čiščenje bilanc stanja kreditnih institucij z izvajanjem celovite strategije za reševanje slabih posojil, vključno z okrepitvijo sekundarnega trga za slaba sredstva. Izboljša dostop do kapitala, zlasti za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja.

               4.

               Do konca leta 2017 izvede načrt za nadaljnje zmanjšanje upravnega bremena in odpravo zakonodajnih ovir za gradbene in poslovne storitve. Poveča učinkovitost postopkov zaradi insolventnosti in davčnih postopkov.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (6)  Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (UL C 120, 26.4.2013, str. 1).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/105

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2017 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2017
   (2017/C 261/23)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017. Svet je Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 21. marca 2017 (3).

               (2)

               Slovenija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1–3 spodaj.

               (3)

               Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi poglobljen pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, katerega rezultati so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti predstavljajo zlasti slabosti v bančnem sektorju, dolg podjetij in fiskalna tveganja. Neravnotežja na strani stanj se pod vplivom ponovne rasti postopno zmanjšujejo. Dolg podjetniškega sektorja se je znatno zmanjšal in zasebne naložbe, tudi v obliki neposrednih tujih naložb, so se ponovno okrepile, vendar je obseg vhodnih neposrednih tujih naložb še vedno na nizki ravni glede na primerljive države v regiji. Raven javnega dolga je dosegla najvišjo raven leta 2015, v prihodnjih letih pa se pričakuje prilagajanje navzdol. Napredek pri prestrukturiranju bančnega sektorja je sovpadel s hitrim krčenjem deleža slabih posojil, ki naj bi se še zmanjševal. Vlada je sprejela ustrezne ukrepe za konsolidacijo in prestrukturiranje bančnega sektorja ter izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti. Vendar so potrebni dodatni ukrepi politike za zmanjšanje dolga podjetij in odpravo preostalih slabosti v finančnem sektorju, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost javnih financ in izboljša poslovno okolje.

               (4)

               Slovenija je 28. aprila 2017 predložila program stabilnosti za leto 2017, 3. maja 2017 pa nacionalni program reform za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Za Slovenijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2017 pričakuje, da bo Slovenija nominalni primanjkljaj v letu 2017 izboljšala na 0,8 % BDP in nato v letu 2020 dosegla presežek v višini 0,4 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun, ki ne izpolnjuje zahtev Pakta za stabilnost in rast, naj bi bil dosežen do leta 2020. Vendar na podlagi preračunanega (5) strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj v obdobju, ki ga zajema program, ne bi bil dosežen. Glede na program stabilnosti za leto 2017 se pričakuje, da se bo delež dolga sektorja država v BDP v letu 2017 znižal na 77,0 % BDP in se v letu 2020 dodatno znižal na 67,5 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev od leta 2017 naprej, niso bili dovolj podrobno opredeljeni.

               (7)

               Program stabilnosti za leto 2017 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki zaradi izrednega pritoka beguncev v letu 2016 znašali 0,07 % BDP. Ta znesek je enak kot v osnutku proračunskega načrta za leto 2017, ki je potrdil projekcije iz programa stabilnosti za leto 2016. Program stabilnosti za leto 2017 vključuje zahtevo za 0,07 % BDP, pri čemer bo Komisija upoštevala dodatni vpliv v višini 0,01 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj so pritok beguncev in ukrepi v zvezi z varnostjo povezani z izrednimi dogodki, njihov vpliv na slovenske javne finance je znaten, vzdržnost pa ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi upoštevanja teh dodatnih proračunskih stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi ugotovljenih podatkov, kot so jih predložili slovenski organi.

               (8)

               Svet je 12. julija 2016 Sloveniji priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini vsaj 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje določenega odklona od te zahteve.

               (9)

               V letu 2018 naj bi se Slovenija glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala ustreznemu srednjeročnemu proračunskemu cilju. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6), ki ne presega 0,6 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 1 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Slovenija bo v letih 2017 in 2018 predvidoma izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bi morala biti Slovenija pripravljena v letu 2017 sprejeti dodatne ukrepe in da bodo v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije o evropskem semestru za leto 2017, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva tako h krepitvi trenutnega okrevanja kot tudi k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Slovenije. Pri tem Svet ugotavlja, da namerava Komisija izvesti splošno oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97, zlasti glede na ciklično situacijo v Sloveniji. Poleg tega obstaja v specifičnem primeru Slovenije znatna negotovost glede ciklične situacije zaradi izrazito velikega gospodarskega krčenja v obdobju 2008–2013 ter obsežnih strukturnih reform in reform v finančnem sektorju, ki se izvajajo.

               (10)

               Zakon o fiskalnem pravilu, sprejet julija 2015, je uvedel srednjeročni proračunski okvir za sektor država. Da bi postal operativen, so potrebne nekatere spremembe Zakona o javnih financah. Vlada se je prvotno zavezala, da bo spremenjeni Zakon o javnih financah sprejet v šestih mesecih po sprejetju Zakona o fiskalnem pravilu. Vendar je bil ta rok večkrat odložen in akt o spremembah še ni bil predložen v obravnavo Državnemu zboru. Spremenjeni Zakon o javnih financah je eden od pravnih instrumentov za prenos Direktive Sveta 2011/85/EU (7) v nacionalno zakonodajo, kar bi države članice morale zaključiti do konca leta 2013. Člani Fiskalnega sveta so bili imenovani 21. marca 2017.

               (11)

               Visok javni dolg, ki je leta 2016 znašal 79,7 % BDP, je razlog za ranljivost slovenskih javnih financ. Prebivalstvo države se stara hitreje kot v večini držav članic. Slovenija se sooča z visokimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ in ima med vsemi državami članicami najvišji kazalnik vrzeli v dolgoročni vzdržnosti, ki je posledica predvidenega povečanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo.

               (12)

               Vlada je predstavila predloge za reformo zdravstvenega sistema. Februarja 2017 je bil v javno razpravo dan predlog Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je osrednji del reforme in naj bi bil Državnemu zboru predložen do poletja 2017. Pomembno je, da se predvideni časovni okvir spoštuje, saj bo to omogočilo, da zakon začne veljati že v letu 2017. Decembra 2016 sta bila predstavljena predloga za spremembo Zakona o zdravstveni dejavnosti in Zakona o pacientovih pravicah, poleg tega pa je bil sprejet nov Zakon o lekarniški dejavnosti. Preostali izzivi zadevajo upravljanje in uspešnost bolnišnic, primarno zdravstveno varstvo, ki ima nadzorno vlogo pri bolnišnični oskrbi, plačilne sisteme bolnišnic, ocenjevanje zdravstvene tehnologije in informacijske sisteme. Poleg tega ostajajo koristi centraliziranega javnega naročanja zdravstvenih proizvodov in storitev v veliki meri neizkoriščene, medtem pa je v pripravi novo centralizirano javno naročanje zdravil, ki bi lahko prispevalo k večji preglednosti in stroškovni učinkovitosti javnega naročanja. Velik izziv je tudi napredek pri reformi dolgotrajne oskrbe. Slovenija še vedno nima celostnega sistema dolgotrajne oskrbe. V pripravi je pilotni projekt za določitev potreb po dolgotrajni oskrbi.

               (13)

               Vlada je aprila 2016 sprejela belo knjigo o pokojninah, s čimer se je začela javna razprava o prihodnosti pokojninskega sistema, vendar pa še vedno ni konkretnih zakonodajnih predlogov. Izzivi za prihodnost so zagotovitev dolgoročne vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema s prilagoditvijo zakonsko določene upokojitvene starosti pričakovani življenjski dobi in spodbujanjem poznejšega upokojevanja, povečanje pokritosti s shemami dodatnega pokojninskega zavarovanja, ustrezna obravnava različnih poklicnih poti in zmanjšanje tveganja revščine starejših.

               (14)

               Kazalniki trga dela in socialni kazalniki so se še naprej izboljševali. Ustvarjanje novih delovnih mest se je povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Delež prebivalstva, ki ga ogrožata revščina in socialna izključenost, se je zmanjšal, vendar pri starejših ostaja nad povprečjem Unije. Razmere na trgu dela se izboljšujejo in prinašajo priložnosti za zaposlovanje starejših delavcev, vendar njihove stopnje delovne aktivnosti ostajajo nizke. V zadnjih letih postaja vse bolj razširjeno upokojevanje prek sistema zavarovanja za primer brezposelnosti. Dolgotrajna brezposelnost je še vedno nad predkriznimi ravnmi in predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih oseb. Več kot 40 % vseh dolgotrajno brezposelnih je starejših od 50 let, skoraj polovica od teh pa je brezposelna dve leti ali več. Pripravljena sta bila analiza in akcijski načrt, katerega cilj je povišanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev in o katerem se je razpravljalo s socialnimi partnerji. Pravočasna izvedba akcijskega načrta lahko prispeva k izboljšanju aktivacije starejših delavcev. Stopnja zaposlenosti nizko usposobljenih delavcev ostaja nizka ter krepko pod predkrizno ravnjo in povprečjem Unije. Načrt za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja, sprejet januarja 2016, ohranja sedanji pristop, odhodki za to področje pa ostajajo nizki. Starejši in nizko usposobljeni delavci so v ukrepih aktivne politike zaposlovanja še vedno premalo zastopani. Segmentacija trga dela kljub reformi iz leta 2013 ostaja izziv.

               (15)

               Raven slabih posojil je še vedno visoka, vendar se zanesljivo znižuje. Banka Slovenije je uvedla številne ukrepe, ki banke spodbujajo k vzdržnemu zmanjševanju slabih posojil. Pritiski zmanjševanja dolga so začeli popuščati, vendar se kreditni tokovi podjetjem še naprej krčijo. Napredek pri zmanjševanju dolga je bil po podjetjih neenakomeren. Konsolidacija in prestrukturiranje bančnega sektorja napredujeta, pri čemer je bila v letu 2016 zaključena združitev treh bank. Slovenija se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 prodala vsaj 50 % svojega deleža v največji banki v državni lasti in dodatnih 25 % minus en delež do 31. decembra 2018. S spremembami zakonodajnega okvira so bile dodatno okrepljene zmogljivosti za prestrukturiranje podjetij Družbe za upravljanje terjatev bank. Delež slabih posojil je pri MSP še vedno visok. Za obravnavanje tega vprašanja je bil s pomočjo Svetovne banke oblikovan sistematičen pristop k prestrukturiranju slabih posojil MSP. Poleg tega je vlada sprejela zakonodajni predlog za vzpostavitev centralnega kreditnega registra, da bi se omogočilo učinkovitejše upravljanje tveganj in zmanjšalo tveganje zadolženosti.

               (16)

               Dostop do alternativnih virov financiranja za kreditno sposobna podjetja je zelo omejen. Slovenski podjetniški sklad ter Slovenska izvozna in razvojna banka (SID Banka) sta v glavnem uvedla nove dolžniške instrumente za MSP, ki vključujejo ukrepe, kot so mikrokrediti. Slovenski podjetniški sklad je leta 2016 izvedel eno shemo semenskega kapitala, ki je podprla blizu 50 upravičenih MSP. Drugi alternativni instrumenti financiranja, vključno s tveganim in lastniškim kapitalom z uporabo skladov ESI, bi bili lahko pomemben vir dodatnega financiranja, vendar ostajajo večinoma neizkoriščeni.

               (17)

               Strategija za razvoj javne uprave v obdobju 2015–2020 se izvaja in dosežen je bil določen napredek. Vendar so bili nekateri ukrepi, kot je sprejetje Zakona o javnih uslužbencih, ponovno odloženi. Vladni program za zmanjšanje upravnega bremena je po ocenah med letoma 2009 in 2015 omogočil prihranke v skupnem znesku 365 milijonov EUR in izvedenih je bilo skoraj 60 % od 318 ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena. Vendar zapleteni in dolgotrajni upravni postopki, zlasti na področju gradbeništva in prostorskega načrtovanja, še naprej zavirajo zasebne naložbe. Učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema sta se dodatno izboljšali, vendar je pri gospodarskih zadevah čas do razpisa prve obravnave še vedno predolg in zahtevkov ni mogoče vložiti v elektronski obliki. Kljub sprejetju nekaterih ključnih protikorupcijskih reform, kot je program ničelne tolerance do korupcije, je zaznavanje korupcije še vedno negativno in zdi se, da vpliva na poslovne odločitve. Pri posodobitvi regulacije poklicev so se reforme po začetnem napredku upočasnile. Odprava omejevalnih ovir pri regulaciji poklicev bi lahko podpirala konkurenco na trgih teh poklicev.

               (18)

               Kljub programu privatizacije, ki se je začel izvajati leta 2013, vpletenost države v gospodarstvo ostaja visoka. Država je največji delodajalec, upravljavec premoženja in podjetniški dolžnik v Sloveniji. Visoko državno lastništvo ima skupaj s šibkim korporativnim upravljanjem znatne fiskalne in gospodarske posledice. V obdobju 2007–2014 so te ocenjene na 13 milijard EUR ali približno tretjino BDP, vzrok pa so predvsem ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja in izpad dobička podjetij v državni lasti v primerjavi s primerljivimi zasebnimi podjetji. Uspešnost podjetij v državni lasti se je pod vplivom novega sistema korporativnega upravljanja začela izboljševati, vendar so tveganja še vedno prisotna. Rezultati do konca leta 2015 so pokazali boljšo dobičkonosnost podjetij, ki jih upravlja Slovenski državni holding, čeprav nekoliko zaostajajo za vmesnim ciljem iz strategije upravljanja. Vlada je januarja 2017 odobrila načrt upravljanja naložb za leto 2017, ki količinsko opredeljuje kazalnike uspešnosti za vsako posamezno podjetje v državni lasti in vsebuje posodobljen seznam sredstev za odprodajo. Še vedno pa ni bila opravljena revizija strategije upravljanja naložb, ki jo je Državni zbor prvič odobril leta 2015, pri čemer je vlada svojo odločitev preložila v drugo polovico leta 2017. Čeprav je bila konec februarja 2017 imenovana nova predsednica uprave, nadzorni svet še ni v polni sestavi.

               (19)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2017, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (21)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in te ocene preučil nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 3 spodaj –

         PRIPOROČA, da Slovenija v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Nadaljuje z znatnim fiskalnim naporom za leto 2018 v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Slovenije. Sprejme in izvede predlagano reformo zdravstvenega sistema ter sprejme načrtovano reformo dolgotrajne oskrbe, s katero se bo povečala stroškovna učinkovitost, dostopnost in kakovost oskrbe. V celoti izkoristi potencial centraliziranega javnega naročanja v zdravstvenem sektorju. Sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema.

               2.

               Okrepi prizadevanja za povečanje zaposljivosti nizko usposobljenih in starejših delavcev, zlasti s ciljnimi ukrepi na področju vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi.

               3.

               Izboljša pogoje financiranja, vključno s spodbujanjem trajnega reševanja slabih posojil in dostopom do alternativnih virov financiranja. Zagotovi polno izvajanje strategije Družbe za upravljanje terjatev bank. Zmanjša upravno breme za podjetja, ki izvira iz predpisov o prostorskem načrtovanju in gradbenih dovoljenjih, in zagotovi dobro upravljanje podjetij v državni lasti.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  UL C 92, 24.3.2017, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (7)  Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

      (8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/49

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016
   (2016/C 299/12)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Madžarskem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Čeprav so potrebe po obnavljanju velikega zunanjega dolga in delež slabih posojil še vedno zaskrbljujoči, so se zlasti zmanjšala tveganja v zvezi z zunanjimi in notranjimi obveznostmi.

               (3)

               Madžarska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Konvergenčni program za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, dodatek z dne 6. maja pa vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po oceni Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP, v letu 2016 pa se ne pričakuje povišanje stroškov. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na madžarske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili madžarski organi.

               (6)

               Za Madžarsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj do leta 2017 povečal na 2,4 % BDP, nato pa se bo do leta 2020 postopno zmanjšal na 1,2 % BDP. Vlada načrtuje, da se bo strukturni saldo postopno izboljšal, da bi do leta 2019 dosegel revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,5 % BDP v strukturnem smislu. Vendar bi preračunani (4) strukturni primanjkljaj ostal višji od srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP s 75,3 % v letu 2015 postopoma zmanjšal pod 65 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je do leta 2017 večinoma verjeten, nato pa postane vedno bolj ugoden. Ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni, kar zlasti velja za obdobje po letu 2017. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja visoko tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve v letu 2016 ter, ob nespremenjenih politikah, v letih 2016 in 2017 skupaj. Hkrati se napoveduje, da bo Madžarska v letih 2016 in 2017 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Madžarska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v obeh letih.

               (7)

               Notranja finančna neravnotežja so se zmanjšala in bančni sistem je postal manj občutljiv, vendar izzivi ostajajo. Precejšen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju dolga zasebnega sektorja, ki je bil prej večinoma izražen v tujih valutah. Posojanje gospodinjstvom je kazalo znake okrevanja, vendar do preobrata pri posojanju podjetjem še ni prišlo. Dobičkonosnost bančnega sektorja je začela okrevati, k čemur sta pripomogla izboljšanje gospodarskega okolja in zmernost prejšnjih politik v zvezi z davki na banke. Kljub temu so banke pri posojanju še vedno previdne, čeprav so dobro kapitalizirane in zelo likvidne. Glavni preostali izziv za banke je zmanjšati še vedno velik delež slabih posojil, ki ovirajo nova posojila in pritiskajo na dobiček. Tveganja v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki so povezana z velikim obsegom državnega lastništva v bančnem sektorju, so še vedno visoka.

               (8)

               Kljub nedavnim znatnim izboljšavam davčne politike in davčne uprave ostaja zanašanje Madžarske na davke, ki so specifični za določene sektorje, potencialna ovira za naložbe. Selektivna zasnova teh davkov povzroča izkrivljanja med sektorji. Medtem ko nekateri drugi davki, ki so specifični za določene sektorje, ostajajo, se je dajatev za kreditne institucije občutno zmanjšala, progresivne stopnje pristojbin za pregled hrane pa so bile razveljavljene. Davčni primež stroškov dela za delavce z nizkimi dohodki je še vedno visok, zlasti za tiste brez otrok. To lahko negativno vpliva na njihovo zaposljivost in tudi ovira naložbe. Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža (vključno z enoodstotnim znižanjem enotne davčne stopnje dohodnine in povečanjem davčne olajšave za zaposlene družine z dvema otrokoma). Vendar ukrepi niso dovolj dobro ciljno usmerjeni, da bi imeli znaten učinek za osebe z nizkimi dohodki. Obstajajo možnosti za preusmeritev davčne obremenitve z dela na področja, ki manj izkrivljajo rast. Sprejetih je bilo več ukrepov za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in znižanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti, čeprav ostajajo ti stroški visoki. Kljub izboljšavam v zadnjih letih se Madžarska še vedno sooča z izzivi glede učinkovitosti pobiranja davkov. Vlada je napovedala obsežno institucionalno reformo, ki naj bi se začela leta 2016, osredotočena pa bo na zagotavljanje učinkovitosti davčne uprave.

               (9)

               Dosežen je bil le omejen napredek na področju spodbujanja konkurence in preglednosti pri javnih naročilih (na primer s sprejetjem novega zakona o javnih naročilih, katerega skladnost s pravom EU je treba še oceniti), pri čemer nepredvidljive spremembe predpisov in upravno breme ovirata zasebna podjetja in naložbe. Veliko število postopkov s pogajanji brez objave in oddaje javnih naročil z eno samo ponudbo kaže na nadaljevanje nizke stopnje konkurence pri javnih naročilih. Vlada je maja 2016 predstavila strategijo za e-javna naročila. Spremljati je treba njeno izvajanje in vpliv na izboljšanje učinkovitosti in preglednosti, tveganje korupcije pa še vedno ostaja. Potrebne bi bile spremembe, da bi novi nacionalni protikorupcijski akcijski program za obdobje 2015–2018 postal učinkovitejši pri preprečevanju korupcije v javnih institucijah in uporabi odvračilnih sankcij. Vlada ni obnovila svoje predhodne zaveze za revizijo zakona o prijaviteljih iz leta 2013, ki ne vsebuje določb za ustrezno zaščito prijaviteljev pred povračilnimi ukrepi. Načrti nacionalnega protikorupcijskega akcijskega programa za spremembo sistema prijave premoženja niso dovolj ambiciozni, nove zakonodajne spremembe, sprejete leta 2015, pa uvajajo nekaj dodatnih omejitev za javni dostop do informacij. Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena, vendar imajo podjetja zaradi madžarskih omejevalnih predpisov v storitvenih sektorjih in nestanovitnega regulativnega okolja še naprej pomisleke, kar povzroča negotovost pri vlagateljih. Omejitve pri ustanavljanju in poslovanju v maloprodajnem sektorju predstavljajo pomembne ovire za vstop na trg in širitev. Pribitki v maloprodajnem sektorju so na Madžarskem tretji najvišji v Uniji in se v zadnjem desetletju še nenehno povečujejo, medtem ko je kazalnik alokacijske učinkovitosti med najnižjimi v Uniji.

               (10)

               Nedavni razvoj trga dela na Madžarskem je ugoden, brezposelnost pa je padla na raven pred krizo. Ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju se povečuje, k zmanjšanju brezposelnosti pa je pripomogla tudi shema javnih del. Shema je glavna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. Proračunski strošek sheme se je v zadnjih petih letih povečal za več kot štirikrat. Vendar se shema ne zdi dovolj za izboljšanje ponovnega vključevanja udeležencev na odprt trg dela. V prvi polovici leta 2015 je stopnja uspešnega izhoda iz sheme v redno zaposlitev znašala 13,1 %, vendar se je približno 60 % udeležencev, ki so v navedenem obdobju iz sheme izstopili, vanjo vrnilo v 180 dneh. To predstavlja znatno tveganje, da se udeleženci ujamejo v shemo, zlasti nizkokvalificirani delavci in ljudje v regijah z omejenimi možnostmi. Čeprav je shema usmerjena na dolgotrajno brezposelne, nizkokvalificirane delavce in brezposelne, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, je imelo 47 % udeležencev v letu 2015 sekundarno ali terciarno izobrazbo. Delež brezposelnih oseb, vključenih v javna dela, je velik tudi v okrožjih z dobro delujočim trgom dela. Shema bo z nedavno reformo javnega urada za zaposlovanje verjetno postala manj učinkovita. Upravna zapletenost ureditve upravljanja (trenutno je odgovornost za delovanje javnega urada za zaposlovanje porazdeljena med štiri ministrstva) lahko znatno ogrozi učinkovito usmerjanje in večjo usmerjenost k rezultatom. Najdaljše izplačevanje nadomestil za brezposelnost (tri mesece) je najkrajše v Uniji in je precej krajše od povprečnega časa, potrebnega za zaposlitev. Kazalniki revščine se izboljšujejo, vendar so še vedno visoki, zlasti med najbolj prikrajšanimi, kot so Romi in otroci. Ustreznost in kritje socialne pomoči ostaja izziv, nedavne reforme pa bi lahko dodatno omejile pogoje za dostop do vrste prejemkov.

               (11)

               Povprečna uspešnost madžarskih študentov pri osnovnih spretnostih v okviru programa OECD za mednarodno ocenjevanje študentov iz leta 2012 (PISA) je bila pod povprečjem EU, delež posameznikov s slabimi rezultati pa se je med letoma 2009 in 2012 povečal. Vpliv socialno-ekonomskega ozadja in kraja šolanja na raven dosežene izobrazbe je eden najmočnejših v Uniji. Selektivnost izobraževalnega sistema še poglablja vrzeli v uspešnosti učencev v različnih vrstah šol, te razlike pa se s časom še povečujejo. Pomanjkanje enakega dostopa do kakovostnega rednega šolanja je še zlasti pereče za Rome. Z izjemo predšolske vzgoje, kjer je v zadnjih letih prišlo do bistvenega napredka, ostajajo velike vrzeli med stopnjami dokončanja šole romskih in neromskih učencev na vseh drugih stopnjah izobraževanja, tj. osnovni, srednji in terciarni. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pri Romih ostaja visoka. Madžarska je uvedla vrsto ukrepov, katerih cilj je učinkoviteje rešiti vprašanje slabih rezultatov. Vendar pomembne podrobnosti o izvajanju teh ukrepov niso na voljo, zaradi česar je težko oceniti njihov morebitni vpliv. Sistematičen pristop k spodbujanju vključujočega rednega šolanja je treba še razviti. Napovedani načrt za izvajanje strategije za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja še ni bil objavljen. Prehodi med različnimi oblikami in stopnjami izobraževanja so še vedno težavni in bi jih morali lajšati z izvajanjem nedavnih reform na področju poklicnega izobraževana.

               (12)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

               (13)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Madžarska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Glede na visoko tveganje znatnega odklona s sprejetjem ustreznih strukturnih ukrepov doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z manjšim naporom.

               2.

               Nadalje zniža davke, ki so specifični za določene sektorje, in zmanjša davčni primež oseb z nizkimi dohodki. Poveča preglednost in konkurenco pri javnih naročilih z e-javnimi naročili, večjo objavo razpisov in nadaljnjim izboljšanjem protikorupcijskega okvira. Izboljša regulativno okolje v storitvenem in maloprodajnem sektorju z odpravo omejevalnih predpisov in zagotavljanjem predvidljivosti.

               3.

               Olajša prehod iz sheme javnih del na primarni trg dela in okrepi druge aktivne politike trga dela. Izboljša ustreznost in kritje socialne pomoči in nadomestil za brezposelnost. Sprejme ukrepe za izboljšanje učnih rezultatov in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem šolanju.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.