               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2017in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2017

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Češke ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Češko
                  6
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Češkem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)Češka je 25. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 28. aprila 2017 pa konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  8
               .

               (5)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2017 vlada načrtuje proračunski presežek v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,0 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem programskem obdobju. V skladu s konvergenčnim programom naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno upadal in leta 2020 dosegel 32,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Tveganja za izpolnjevanje proračunskih ciljev se na splošno zdijo uravnotežena, vendar bi lahko izrazit upad javnih naložb v letu 2016, povezan z začetkom novega cikla dodeljevanja sredstev EU, pomenil, da bo okrevanje javnih naložb v letu 2017 močnejše od pričakovanega. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se strukturni saldo znižal na okoli 0 % BDP v letu 2017 in na –0,2 % BDP v letu 2018 ter tako ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na splošno pričakuje, da bo Češka v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Češka še naprej kaže srednja tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javnofinančnih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju zdravstva in pokojnin. Napovedano povečanje dolgoročnih javnofinančnih odhodkov v zdravstvu je zaskrbljujoče tako v smislu upravljanja kot tudi stroškovne učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva, ki je močno odvisen od dražje bolnišnične oskrbe. Nekateri ukrepi so trenutno v različnih fazah izvajanja, vendar še niso dali oprijemljivih rezultatov. Če bodo pred kratkim sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema izvedeni, bi se lahko javne finance na dolgi rok poslabšale. Prvič, parlament je sprejel zakonodajo, ki vlado pooblašča za prožnejše prilagajanje mehanizma za usklajevanje pokojnin z inflacijo. Razpravlja tudi o predlogu za omejitev zakonsko določene upokojitvene starosti na 65 let in predlogu za uvedbo mehanizma za redno pregledovanje upokojitvene starosti. Poleg tega trenutno potekajo razprave o dodatnih spremembah, kot sta bolj velikodušna formula za usklajevanje pokojnin in razlikovanje v višini prispevkov za socialno varnost glede na število otrok.

               (7)Z zakonom o fiskalni odgovornosti, ki ga je parlament sprejel januarja 2017, naj bi se odpravile glavne pomanjkljivosti češkega fiskalnega okvira, saj je bil ta nedavno ocenjen kot eden najšibkejših v EU. Vendar še niso bili imenovani člani neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje zadevnih pravil. Poleg tega bo izvedba pred kratkim uvedenih ukrepov bistvena za povečanje učinkovitosti in stabilnosti fiskalnega okvira.

               (8)Češka se srečuje z izzivi pri preprečevanju korupcije in tudi z neučinkovitostjo na področju javnih naročil. Čeprav so bili izvedeni številni ukrepi iz vladnega protikorupcijskega programa in se pripravljajo še druge reforme, se korupcija v praksi ne preganja sistematično. Na splošno je v praksi pri javnih naročilih na Češkem še naprej značilna premajhna konkurenca, kar se kaže v velikem številu postopkov z eno samo ponudbo in neposrednih oddaj naročil, zlasti v sektorju IT. Zaradi nezadostne podpore za usposabljanje ter pomanjkanja združevanja struktur za javna naročila in kompetenčnih centrov je ovirana profesionalizacija, oteženo pa je tudi doseganje stroškovne učinkovitosti pri javnih naročilih. V tem pogledu je tudi simptomatična zelo omejena uporaba kakovosti kot merila za oddajo naročil. Za prehod na e-javno naročanje so še vedno značilni veliki izzivi. Ti vključujejo potrebo po izboljšanju nacionalnega elektronskega orodja, ki je platforma za e-javno naročanje v državni lasti, in razjasnitvi pravnega okvira za zagotavljanje storitev s strani zasebnih ponudnikov, ki so že dejavni na češkem trgu e-javnega naročanja.

               (9)Na poslovno okolje na Češkem negativno vplivajo precejšnje regulativno breme in številne upravne ovire, zlasti pri postopkih pridobivanja dovoljenj in plačevanju davkov. Vlada je septembra 2016 predstavila spremembo zakona o gradbeništvu in s tem povezane zakonodaje, katere cilj sta pospešitev in poenostavitev postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, tako da bi zajemal tudi presojo vplivov na okolje. Sprememba je trenutno v parlamentarni obravnavi. Stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti za podjetja so še naprej nad povprečjem EU. Med pomanjkljivostmi so tudi pogoste spremembe davčnega zakonika. Vprašanje neizpolnjevanja davčnih obveznosti je še naprej prioriteta za češke organe, a ni močne osredotočenosti na poenostavitev. Pripravlja se zakon o dohodnini, ki bo namenjen poenostavitvi davčnega zakonika, vendar osnutek zakonodajnega besedila še ni na voljo.

               (10)Uporaba storitev e-uprave na Češkem je med najnižjimi v EU, a se je od leta 2015 povečala. Češki organi so sprejeli ukrepe za izboljšanje dostopnosti storitev e-uprave, vendar so številni med njimi še v teku, nekateri posamični ukrepi pa se še niso začeli izvajati. Odgovornost za uvajanje storitev je razpršena na več ministrstev in deležniki menijo, da je medsektorsko sodelovanje omejeno.

               (11)Intenzivnost raziskav in razvoja se je v zadnjih letih znatno povečala, vendar je ne spremlja ustrezno izboljšanje kakovosti rezultatov na tem področju. Potekajo tudi reforme upravljanja sistema raziskav in razvoja, ki pa še niso v celoti izvedene. Vlada je februarja 2017 odobrila novo metodologijo vrednotenja (Metodika 17 +), katere namen je okrepitev mehanizmov, povezanih z dodeljevanjem sredstev za temeljne in uporabne raziskave. Sprejema se vrsta ukrepov za spodbujanje tesnejših povezav med akademsko sfero in podjetji, pri čemer se izhaja iz strukturnega vpliva čeških inovacijskih platform.

               (12)Rezultati na področju izobraževanja so na splošno dobri, vendar se je raven osnovnih znanj znižala. Uspešnost učencev je zelo odvisna od njihovega socialno-ekonomskega ozadja. Občutno zaskrbljenost povzroča nizka stopnja dosežene izobrazbe med prikrajšanimi skupinami, zlasti v romski skupnosti. Po ocenah zelo velik delež romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za spodbujanje vključujočega izobraževanja, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in učnem uspehu med romskimi in drugimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi se obvezno izobraževanje razširja na zadnje leto predšolskega izobraževanja in zagotavlja, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela. Zaradi vse večjih zahtev za učitelje in staranja učiteljske populacije je povečanje privlačnosti učiteljskega poklica še naprej izziv. To je delno posledica razmeroma nizkih plač, čeprav so se te v zadnjih letih povečale. Vlada je po več odlogih končno odobrila nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, katerega namen je povečati privlačnost teh poklicev. Z občutno podporo sredstev EU se razvijajo možnosti stalnega strokovnega izpopolnjevanja za učitelje, zlasti poklicnega izpopolnjevanja na področju poučevanja mešanih skupin in vključujočega izobraževanja. Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva, njene rezultate pa je treba spremljati. Načrtuje se tudi reforma sistema financiranja visokošolskih ustanov.

               (13)Stopnja brezposelnosti na Češkem se še naprej znižuje. Zaradi zaostrovanja pogojev na trgu dela delodajalci težje zaposlujejo delavce. Vprašanje pomanjkanja delovne sile bi se lahko deloma rešilo z aktivacijo premalo zastopanih skupin, kot so ženske z majhnimi otroki, nizko usposobljeni delavci in člani romske skupnosti. Povečanje zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin in njihovo aktivacijo bi skupaj z ustreznimi in dobro ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami zaposlovanja ter individualiziranimi storitvami prispevalo k povečanju udeležbe teh skupin z neizkoriščenim potencialom. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi vztrajnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, predvsem za otroke do tretjega leta starosti, zaradi pravice do dolgega starševskega dopusta, omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa s strani obeh staršev ter nizke stopnje koriščenja starševskega dopusta s strani očetov. V zadnjih letih so bili za reševanje teh vprašanj sprejeti nekateri ukrepi. Vendar pa so rezultati na trgu dela pri nizko usposobljenih delavcih občutno slabši kot pri vseh drugih skupinah. V parlamentu trenutno potekajo razprave o zakonodajnem okviru na področju socialnih stanovanj, s katerim naj bi se določili nacionalni standardi in ciljne skupine.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program in meni, da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Češka v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih financ ob upoštevanju staranja prebivalstva. Poveča učinkovitost javnofinančnih odhodkov, zlasti z bojem proti korupciji in neučinkovitim praksam pri javnem naročanju.

               2.Odpravi ovire za rast, zlasti s poenostavitvijo postopkov za izdajo gradbenih dovoljenj in nadaljnjim zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja, z uvedbo ključnih storitev e-uprave, s povečanjem kakovosti raziskav in razvoja ter s spodbujanjem zaposlovanja premalo zastopanih skupin.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2016in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2016

                  in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja
                  7
               . To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Slovenija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

               (2)Poročilo o državi za Slovenijo
                  8
                za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, ki jih bo treba obravnavati, so slabosti v bančnem sektorju, zadolženost podjetij, pomanjkanje naložb in tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Zaupanje v slovenski bančni sektor se je povrnilo, vendar je rast posojil še vedno negativna, raven slabih posojil pa razmeroma visoka. Za Slovenijo je bistveno, da začne odpravljati tveganja za fiskalno vzdržnost, ki izhajajo iz čedalje večjih pritiskov na zdravstveni in pokojninski sistem, ter zmanjša povečan javni dolg. Ovire za naložbe je treba še zmanjšati, zlasti na področju javne uprave. Treba je okrepiti vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik in izvajanje strukturnih reform, zlasti na področju pokojninske in zdravstvene politike ter politik glede dolgotrajne oskrbe in trga dela.

               (3)Slovenija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni reformni program za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  10
               .

               (5)Slovenski program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,06 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,07 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 omogočajo upoštevanje teh dodatnih odhodkov, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na slovenske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Ta določba se ne uporablja za leto 2015, ker je bila Slovenija v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, končna ocena za leto 2016, vključno z upravičenimi zneski, pa bo opravljena spomladi leta 2017 na podlagi ugotovljenih podatkov, ki jih bodo sporočili slovenski organi.

               (6)[Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovenijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga.] Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,2 % leta 2016 na 0,4 % BDP leta 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun, ki ne spoštuje zahtev Pakta za stabilnost in rast, naj bi bil dosežen leta 2020, tj. po obdobju, ki ga zajema napoved. Vendar preračunani strukturni saldo še vedno kaže, da bo imela država v letu 2019 strukturni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. Glede na program stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP padel na 80,2 % BDP v letu 2016 in se v letu 2019 dodatno znižal na 73,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je proizvodna vrzel Slovenije v letu 2017 ocenjena na 1,8 % BDP, potencialna rast je napovedana v višini 1,1 % BDP, realna rast BDP pa v višini 2,3 % BDP. Na podlagi tega je ocenjeno, da bodo v Sloveniji v letu 2017 razmere dobre in bo potrebna strukturna prilagoditev v višini 1 % BDP. Vendar obstaja pri Sloveniji znatna negotovost glede izračuna potencialne rasti in proizvodne vrzeli zaradi specifičnih razmer na trgu dela, še posebej velikega gospodarskega krčenja v obdobju 2008–2013 in strukturnih reform, ki se izvajajo. Alternativne ocene proizvodne vrzeli, ki zajemajo daljše časovno obdobje napovedi in upoštevajo pregled metode ocenjevanja, ki se trenutno izvaja, kažejo na bolj zglajen profil proizvodne vrzeli za Slovenijo, kar pomeni, da bi bilo prezgodaj zaključiti, da bodo v slovenskem gospodarstvu v letu 2017 dobre razmere. Zato se zdi na tej točki za leto 2017 ustrezneje zahtevati strukturni napor v skladu z normalnimi gospodarskimi razmerami. Zdi se, da obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016, v letu 2017 pa ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek prihoda izjemnega števila beguncev izključen iz ocene. Po napovedi bo Slovenija v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa naj bi jih večinoma izpolnjevala. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb.

               (7)Državni zbor je julija 2015 sprejel Zakon o fiskalnem pravilu, vendar je treba še imenovati člane neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje pravila. Poleg tega še niso bile sprejete spremembe Zakona o javnih financah, ki so potrebne za izvajanje Zakona o fiskalnem pravilu v celoti in katerih namen je zakonska uveljavitev večletnega pristopa k pripravi proračuna.

               (8)Slovenija je zaradi visoke stopnje javnega dolga, ki precej presega 60 % BDP, občutljiva za pretrese, povezane z nominalno rastjo in obrestnimi merami. Hkrati se njeno prebivalstvo stara hitreje kot v večini držav članic. Slovenija se sooča z visokimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, saj ima med vsemi državami članicami najvišji dolgoročni kazalnik vrzeli v vzdržnosti, ki je posledica načrtovanega povečanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo. Načrtovana javna poraba za pokojnine je višja kot v vseh drugih državah članicah in naj bi se po oceni z 11,8 % leta 2013 povečala na 15,3 % BDP v letu 2060. Koeficient starostne odvisnosti starih naj bi se med letoma 2013 in 2060 več kot podvojil, kar močno obremenjuje pokojninski sistem. Napovedane implicitne obveznosti v zvezi s stroški staranja prebivalstva odražajo dolgoročne izzive v smislu staranja prebivalstva. Poleg tega je mogoče v prihodnosti pričakovati težave z ustreznostjo pokojnin pri delavcih, ki nimajo polne delovne dobe, pri čemer bo naraščalo število ljudi z nepopolno ali kratko delovno dobo, tudi zaradi njihovega poznega vstopa na trg delovne sile, prekinitev med zaposlitvami in nizke gostote prispevkov. Aprila 2016 je bila objavljena bela knjiga o pokojninah, ki bo uporabljena kot osnova za obsežno javno posvetovanje. Rezultati posvetovanja bodo upoštevani pri pripravi nove pokojninske reforme, ki bi jo bilo treba sprejeti v tekočem zakonodajnem obdobju, proces pa bi bilo treba hitro začeti z dogovorom s socialnimi partnerji o ključnih elementih reforme, ki so upokojitvena starost, višina pokojnin, indeksacija in optimizacija drugega stebra.

               (9)Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo naj bi se do leta 2060 zaradi staranja prebivalstva več kot podvojili. To za Slovenijo predstavlja precejšen izziv za fiskalno vzdržnost. Delež prebivalstva, starega 80 let ali več, naj bi se potrojil, in sicer s 4,6 % v letu 2013 na 12,4 % v letu 2060. Med letoma 2003 in 2013 so se skupni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali za 85 %, pri čemer so zasebni odhodki naraščali hitreje od javnofinančnih. V Sloveniji ni celostnega sistema dolgotrajne oskrbe. Slovenija osredotoča svojo porabo na formalne prejemke v naravi, ki se večinoma porabijo za institucionalno oskrbo in ne za oskrbo na domu, čeprav sta oba podatka pod povprečjem v EU. Veliko je še možnosti za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema z okrepitvijo ukrepov za izboljšanje nadzorne vloge primarne oskrbe, prehodom z bolnišnične oskrbe na ambulantno zdravljenje, izboljšanjem učinkovitosti in upravljanja bolnišnic, izboljšanjem postopkov za sklepanje pogodb in plačevanje zdravstvenih storitev, razvojem boljšega informacijskega sistema za stroške za prilagoditev uvoženih diagnostičnih skupin ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje kakovosti. Delež skupnih javnih naročil je nizek in veliko poudarka je na merilu za dodelitev naročila po „najnižji ceni“. Izveden je bil celovit pregled sistema zdravstvenega varstva in vlada je konec leta 2015 sprejela Resolucijo nacionalnega plana zdravstvenega varstva 2016–2025, ki jo je Državni zbor nato sprejel marca 2016. Resolucija predstavlja strateški načrt reforme in čeprav so predlogi za učinkovite zavezujoče izvedbene ukrepe v pripravi, še niso bili predstavljeni. Prav tako ostaja nejasno, ali bodo pri reformi obravnavana ključna vprašanja, kot so vgrajeni sistemi samodejnih stabilizatorjev, ki bi ublažili nihanja prihodkov v poslovnem ciklu, ali dostop do storitev in kakovost njihovega zagotavljanja. Sprejetje Zakona o dolgotrajni oskrbi ter Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je bilo večkrat odloženo in po trenutnem načrtu, ki se zdi optimističen, naj bi bila sprejeta v drugi polovici leta 2016.

               (10)Uspešnost trga dela se postopno izboljšuje in socialne razmere so se stabilizirale. Ustvarjanje novih delovnih mest se je znatno povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Vendar je delež udeležbe na trgu dela med starejšimi in nizkokvalificiranimi delavci še vedno izziv. Dolgotrajna brezposelnost še vedno predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih, pri čemer je med dolgotrajno brezposelnimi znaten delež nizkokvalificiranih ali starejših od 50 let. Smernice za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja za obdobje 2016–2020 predstavljajo nadaljevanje dosedanjega pristopa, medtem ko so odhodki za to področje še vedno nizki. Novembra 2015 je bila sprejeta začasna oprostitev plačila prispevkov delodajalcev za socialno varnost za novo zaposlene delavce, starejše od 55 let. Po pričakovanjih bodo v letu 2016 predstavljeni dodatni ukrepi za podaljšanje delovne dobe, vključno s prilagoditvijo delovnega okolja, ki so pomembni tudi za vzdržnost pokojninskega sistema. Rast plač je ostala usklajena z rastjo produktivnosti in je še naprej spodbujala zunanjo konkurenčnost. Državni zbor je novembra 2015 sprejel zakon, ki so ga predlagali sindikati, s katerim je bila opredelitev minimalne plače preoblikovana tako, da so izključeni nekateri dodatki. Zato so organizacije delodajalcev odstopile od socialnega sporazuma, s čimer se je socialni dialog bistveno poslabšal.

               (11)Dosežen je bil napredek pri prestrukturiranju slabih posojil, čeprav je njihova raven v primerjavi z obdobjem pred krizo še vedno visoka. Slovenija je izvedla več ukrepov politike za izboljšanje vzdržnosti bančnega sektorja. Med njimi so okrepitev zmogljivosti bank za prestrukturiranje slabih posojil ter uvedba akcijskih načrtov, ki vsebujejo specifične cilje za zmanjšanje obsega slabih posojil. Slovenija je uvedla tudi več ukrepov za upravljanje kreditnega tveganja. Pozitivni rezultati se pričakujejo sredi leta 2016. Kljub temu sta kratkoročno prednostni nalogi politike še vedno nadaljnje reševanje slabih posojil in upravljanje kreditnega tveganja. Poslovno in finančno prestrukturiranje velikih podjetij je končano, krovni sporazumi o prestrukturiranju pa se stalno spremljajo. Družba za upravljanje terjatev bank (DUTB) je v celoti operativna in sprejeta je bila njena strategija za obdobje 2017–2022. Čeprav je DUTB dosegla napredek pri prestrukturiranju svojega posojilnega portfelja, še vedno predstavlja znatno tveganje za vzdržnost javnih financ. V letu 2015 so njene dejavnosti k primanjkljaju sektorja država, ki je znašal 2,9 %, prispevale 1 % BDP. Nadzor nad dejavnostmi DUTB se zdi nezadosten, saj so organi precej podcenili primanjkljaj DUTB v letu 2015 (za 0,7 % BDP) in zdi se, da se niso zavedali ravni odpisov, ki jih je izvedla DUTB. Na voljo so tudi dodatna orodja za prestrukturiranje. Slovenija je na podlagi znatnega napredka pri prestrukturiranju velikih podjetij začela prestrukturiranje več malih in srednjih podjetij (MSP). Banke trenutno izvajajo smernice za prestrukturiranje MSP. Pri dostopu MSP in mikropodjetij do financiranja je bil dosežen napredek. Kljub temu imajo omejen dostop do alternativnih virov financiranja, kot je tvegani kapital. Mala podjetja so še vedno čezmerno odvisna od bančnih posojil, čeprav je na trgu na voljo čedalje več dolžniških in lastniških instrumentov. Zato je ta segment zelo občutljiv na dogodke na kreditnih trgih.

               (12)V zadnjih letih je bila rast naložb skromna, kar je omejilo gospodarske rezultate Slovenije in njene prihodnje obete za rast. Zasebne naložbe so med gospodarsko krizo močno upadle in njihov delež v BDP se od takrat zmanjšuje. Ker so javne naložbe močno odvisne od dinamike skladov EU, je za spodbuditev in ohranjanje gospodarske rasti potrebnih več produktivnih naložb. Neposredne tuje naložbe so v zadnjih dveh letih v Sloveniji opazno porasle predvsem zaradi večjih prizadevanj za privatizacijo. Vendar na slovensko poslovno okolje še vedno negativno vplivata tekoče razdolževanje in veliko upravno breme, zlasti na področjih gradbeništva, prostorskega načrtovanja in izpolnjevanja davčnih obveznosti, pa tudi omejevalna zakonodaja o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, kar ovira priliv naložb. Olajšanje poslovanja v Sloveniji je odvisno od večjega poslovnega zaupanja ter dodatnega odpravljanja neučinkovitosti javne uprave in birokracije, ki sta posledica velikega števila zakonov in podzakonskih aktov ter pogostih zakonodajnih sprememb. Izvedena je bila približno polovica ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena iz Enotnega dokumenta vlade, vendar nekateri pomembni ukrepi, povezani zlasti z gradbenimi dovoljenji in prostorskim načrtovanjem, zamujajo.

               (13)Strategija razvoja javne uprave 2015–2020, ki jo je Slovenija sprejela kot del izpolnjevanja predpogojev za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020, se nanaša na različne portfelje, zato je medresorsko usklajevanje bistvenega pomena za njeno pravilno in pravočasno izvedbo. Vlada je februarja 2016 sprejela drugo vmesno poročilo o izvajanju programa „ničelne tolerance do korupcije“. Pri izvajanju tega programa je bil dosežen določen napredek. Vendar nekateri njegovi ukrepi (skupna javna naročila v zdravstvu, preiskovanje kaznivih dejanj v bančnem sektorju ter sprejetje Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije) zamujajo. Predvidena sprememba Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije bo priložnost za izboljšanje delovanja Komisije za preprečevanje korupcije z obravnavanjem vprašanj verodostojnosti in učinkovitosti njenega dela. Na področju pravosodja se je trajanje sodnih postopkov še skrajšalo, število nerešenih zadev pa se je zmanjšalo z zelo visokih ravni, k čemur je delno pripomoglo zmanjšanje števila novih zadev. To zmanjšanje je do določene mere pogojeno s spremembami postopkovne in statistične obdelave izvršilnih zadev. Vrhovno sodišče še naprej posodablja poslovne procese na sodiščih in izvaja reformo sistemov vodenja zadev. Kljub izboljšanemu insolvenčnemu okviru, ki podjetjem zagotavlja večje možnosti za reorganizacijo, so likvidacijski postopki še vedno dolgotrajni in neučinkoviti.

               (14)Vpletenost države v gospodarstvo ostaja visoka. Država je največji delodajalec, upravljavec premoženja in podjetniški dolžnik v Sloveniji. Slovenija je v odziv na priporočila, ki jih je v zvezi s tem prejela med letoma 2012 in 2015, pripravila nov okvir za Slovenski državni holding. Ta zajema strategijo upravljanja kapitalskih naložb države, sklop meril uspešnosti in načrt upravljanja za leto 2016. Ta sistem dopolnjuje nov kodeks korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti, ki je bil sprejet konec leta 2014. Strategija potrjuje obseg sedanje vpletenosti države v gospodarstvo in preusmerja pozornost v izboljšanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Zato je še toliko pomembneje, da Slovenski državni holding izvaja prenovljen okvir za zagotovitev ločitve lastniške in regulativne funkcije države ter strokovnega upravljanja podjetij v državni lasti. To bi moralo skupaj z dodatno privatizacijo izbranih naložb zmanjšati pogojne obveznosti za proračun s tega področja. V skladu z načrtom upravljanja Slovenskega državnega holdinga bi se morala v letu 2016 začeti privatizacija NLB.

               (15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (17)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letih 2016 in 2017 za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določi srednjeročni proračunski cilj, ki spoštuje zahteve Pakta za stabilnost in rast. Okrepi fiskalni okvir z imenovanjem članov neodvisnega fiskalnega sveta in spremembo Zakona o javnih financah. Dokončno pripravi in izvede reformo sistema dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega sistema, da zagotovi večjo stroškovno učinkovitost ter dolgoročno vzdržnost dostopne in kakovostne oskrbe. Do konca leta 2017 sprejme reformo pokojninskega sistema.

               1.V posvetovanju s socialnimi partnerji poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev, tudi s ciljnimi ukrepi na področju vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi.

               2.Izboljša pogoje financiranja za kreditno sposobna podjetja, vključno s spodbujanjem trajnega reševanja slabih posojil in dostopom do alternativnih virov financiranja. Zagotovi ustrezno izvajanje strategije Družbe za upravljanje terjatev bank.

               3.Sprejme ukrepe za posodobitev javne uprave in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja. Izboljša upravljanje in uspešnost podjetij v državni lasti.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 in P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


                  EVROPSKA
                  KOMISIJA

                                            Bruselj, 13.5.2015
                                            COM(2015) 270 final

                              Priporočilo

                       PRIPOROČILO SVETA

      v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2015

     in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2015

SL                                                                   SL
 ---pagebreak---                                               Priporočilo

                                      PRIPOROČILO SVETA

                  v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2015

                 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2015

     SVET EVROPSKE UNIJE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2)
     Uredbe,
     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,
     ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3,
     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
     ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
             strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
             usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
             katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
             konkurenčnost.
     (2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
             ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
             smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane
             smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
             ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
     (3)     Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
             Poljske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu
             Poljske za leto 2014.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            COM(2015) 270.
     3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

SL                                                 2                                               SL
 ---pagebreak---      (4)     Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti4, ki zaznamuje začetek
             evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
             isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
             opozarjanja5, v katerem Poljska ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere
             je treba opraviti poglobljeni pregled.
     (5)     Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb,
             pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno
             konsolidacijo javnih financ.
     (6)     Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Poljsko za leto 20156. V
             njem je bil ocenjen napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države,
             sprejetih 8. julija 2014.
     (7)     Poljska je 29. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015,
             30. aprila 2015 pa še svoj konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila
             ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.
     (8)     Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast [po razveljavitvi
             postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015]. V konvergenčnem
             programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno
             zmanjševal, in sicer s 3,2 % BDP na 2,7 % BDP v letu 2015 in nato na 1,2 % BDP v
             letu 2018. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se lahko šteje, da
             je bil čezmerni primanjkljaj ustrezno odpravljen že v letu 2014, kar je eno leto pred
             rokom, ob upoštevanju, da je presežek nad referenčno vrednostjo 3 % BDP mogoče
             pripisati neto proračunskim stroškom sistemske pokojninske reforme. Vlada v skladu
             s konvergenčnim programom načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla srednjeročni cilj,
             tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Vlada po rekordnem 51,7-odstotnem
             deležu javnega dolga v BDP v letu 2015 načrtuje njegovo znižanje na 49,1 % v
             letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, je
             v letu 2015 verjeten in v letu 2016 ugoden. Na podlagi splošne ocene bo Poljska
             predvidoma izpolnila zahtevano prilagoditev za doseganje srednjeročnega cilja v
             letu 2015, saj je rast neto odhodkov nižja od referenčne vrednosti. Ukrepi za podporo
             načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 niso dovolj podrobno
             opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje
             manjšega odstopanja od zahtevane prilagoditve v letu 2016, saj strukturna
             prilagoditev ne dosega zahtevane. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi.
             Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske
             napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Poljska na splošno izpolnjevala
             določbe Pakta za stabilnost in rast. Davčni prihodki bi se lahko povečali z
             zmanjšanjem trenutno obsežne uporabe znižanih stopenj DDV in s povečanjem
             učinkovitosti davčne uprave.
     (9)     Za fiskalni okvir Poljske bi bilo koristno oblikovanje neodvisnega organa,
             odgovornega za izvajanje predhodnih in naknadnih ocen upoštevanja fiskalnih
             predpisov, ocene makroekonomskih in proračunskih napovedi ter analize dolgoročne
             vzdržnosti javnih financ.
     (10)    Poljska je konec leta 2013 spremenila sistemsko pokojninsko reformo iz leta 1999.
             Čeprav je kratkoročno nekoliko razbremenila proračun, pa sprememba sistemske

     4
            COM(2014) 902.
     5
            COM(2014) 904.
     6
            SWD(2015) 40 final.

SL                                                 3                                                   SL
 ---pagebreak---             pokojninske reforme iz leta 1999 ne izboljšuje dolgoročne vzdržnosti javnih financ,
            saj se bodo kratkoročne koristi zaradi višjih socialnih prispevkov in nižjih plačil
            obresti izničile z višjimi prihodnjimi izplačili pokojnin iz javnega pokojninskega
            stebra. Na splošno sprememba sistemske pokojninske reforme iz leta 1999 na dolgi
            rok prinaša določena tveganja za poljske javne finance.
     (11)   Privilegiji socialne varnosti za kmete in rudarje še naprej zavirajo poklicno mobilnost
            in pomenijo znatne stroške za javne finance. Te preferencialne sheme odvračajo ljudi
            od prehoda v bolj produktivne sektorje, ustvarjajo prikrito brezposelnost in so zaradi
            nizkih prispevkov močno subvencionirane s strani davkoplačevalcev. Poljski
            kmetijski sektor zaposluje 11,4 % delovne sile, kar je več kot dvakrat več od
            povprečja EU, hkrati pa ustvarja samo 3,3 % nacionalne bruto dodane vrednosti.
            Državne subvencije za sistem socialne varnosti za kmete znašajo skoraj 1 % BDP, za
            rudarske pokojnine pa 0,5 % BDP. Povezava med prispevki in prejemki je šibka in
            prispevki večinoma temeljijo na pavšalu. Kmetov z visokimi dohodki ni mogoče
            sistematično izključiti iz sistema, zato ta omogoča zlorabe. Uvedba sistema za
            evidentiranje in ocenjevanje prihodkov kmetov je nujen prvi korak za reformo
            sistema socialne varnosti za kmete.
     (12)   Segmentacija trga dela je na Poljskem še vedno prisotna. Po številu pogodb za
            določen čas je Poljska na čelu EU, medtem ko je stopnja prehoda od zaposlitve za
            določen čas k stalni zaposlitvi nizka, razlika v plačah pa je najvišja v EU. Toge
            določbe glede odpuščanja, dolgi sodni postopki in druge obremenitve za delodajalce
            spodbujajo uporabo pogodb za določen čas in netipičnih pogodb o zaposlitvi. Poleg
            tega domnevno visoki stroški pogodb v okviru delovnopravne zakonodaje
            povzročajo čezmerno uporabo civilnopravnih pogodb (umowy cywilno-prawne), ki
            so privlačne za delodajalce zaradi s tem povezanih nižjih prispevkov za socialno
            varnost. Velik delež tovrstnih pogodb, tj. povezanih z nižjimi prispevki, pa lahko
            zmanjša kakovost razpoložljivih delovnih mest, zlasti za mlade delavce. Stopnja
            brezposelnosti mladih je visoka, kar je delno posledica neusklajenosti kvalifikacij in
            spretnosti kandidatov na eni strani s potrebami trga dela na drugi strani. Zato so
            potrebna nadaljnja prizadevanja za reformo sistema poklicnega izobraževanja in
            usposabljanja ter povečanje nizke ravni udeležbe v vseživljenjskem učenju. Udeležba
            žensk na trgu dela je še vedno nizka. Da bi rešili to vprašanje, je Poljska povečala
            razpoložljivost predšolskega varstva in vzgoje, vendar je glede razpoložljivosti
            varstva za najmlajše otroke še vedno med državami na repu EU.
     (13)   Železniški sektor trpi zaradi visokih uporabnin za dostop do železniške infrastrukture
            in neustreznega nacionalnega financiranja. Postopki za načrtovanje in izvajanje
            projektov so običajno dolgi in zapleteni zaradi regulativnega in upravnega okolja.
            Nedavne zakonodajne spremembe bodo morda pozitivno učinkovale na železniški
            promet, vendar verjetno ne bodo vplivale na naložbene projekte, ki so se začeli v
            programskem obdobju 2007–2013. V obdobju 2014–2020 je treba sredstva EU za
            železniški sektor znatno povečati.
     (14)   V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo poljske
            ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je
            ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po
            priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti
            splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
            nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno
            in socialno-ekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi spoštovanje pravil in

SL                                                  4                                                      SL
 ---pagebreak---              smernic EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1
             do 4 spodaj.
     (15)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil poljski konvergenčni program, njegovo
             mnenje7 pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –
     PRIPOROČA, da Poljska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:
     1.      Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini
             0,5 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. Ustanovi neodvisen
             fiskalni svet. Omeji uporabo znižanih stopenj DDV.
     2.      Začne postopek usklajevanja pokojninskih shem za kmete in rudarje s tistimi, ki
             veljajo za druge delavce, in sprejme časovni razpored za postopno popolno
             uskladitev. Vzpostavi sistem za ocenjevanje in evidentiranje prihodkov kmetov.
     3.      Sprejme ukrepe za zmanjšanje pretirane uporabe pogodb za določen čas in
             civilnopravnih pogodb na trgu dela.
     4.      Odpravi ovire za naložbe v železniške projekte.
     V Bruslju,

                                                      Za Svet
                                                      Predsednik

     7
            V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       5                                       SL


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2017in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Ciper
                  8
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Cipra pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017
                  9
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil.

               (4)Ciper je 27. aprila 2017 predložil program za stabilnost za leto 2017, 28. aprila 2017 pa nacionalni program reform za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Cipra vsebuje zaveze za kratkoročno in srednjeročno obdobje. Zlasti vsebuje ukrepe za zmanjšanje zadolženosti zasebnega sektorja, izboljšanje poslovnega okolja, olajšanje dostopa do financiranja, prenovo zdravstvenega sektorja ter zavezanost reformam v javnem sektorju in pravosodju. Nacionalni program reform obravnava tudi izzive, opredeljene v poročilu o državi za leto 2017 in priporočilu za euroobmočje, vključno s potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti izvedeni v navedenih rokih, bodo pripomogli k obravnavanju makroekonomskih neravnotežij na Cipru in priporočil, ki jih je prejela ta država. Komisija na podlagi svoje ocene zavez Cipra glede politik potrjuje svoj prejšnjo oceno, da na tej stopnji niso upravičeni nobeni dodatni ukrepi v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. Izvajanje načrta reform politik bo predmet skrbnega posebnega spremljanja.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  10
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  11
               .

               (6)Za Ciper trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje proračunski presežek v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020 (nominalni saldo v višini okoli 0,4 % BDP v celotnem obdobju programa). Srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen leta 2017. Preračunan
                  12
                strukturni saldo naj bi se v naslednjih letih postopno odmikal od srednjeročnega cilja, kar ni v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi v letu 2016 dosegel 107,8 %, nato pa naj bi leta 2018 padel na 99,7 % in do leta 2020 na 88,8 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Tveganja, povezana z makroekonomskimi predpostavkami, predstavljenimi v programu za stabilnost, so negativna ter predvsem povezana z velikim obsegom slabih posojil in možnim poslabšanjem zunanjega okolja.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Cipru po odpravi čezmernega primanjkljaja priporočil, naj v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi Ciper po celoviti oceni v letu 2017 izpolnil to zahtevo. Za leto 2018 se državi priporoča, naj ohrani svoj srednjeročni proračunski cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je to skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  13
                v višini 0,3 %, kar ustreza strukturni prilagoditvi v višini 0,2 % BDP. Ob nespremenjenih politikah bi Ciper po celoviti oceni tvegal, da pride do določenega odklona od te zahteve v letu 2018. Hkrati naj bi država v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bi moral biti Ciper pripravljen na sprejetje dodatnih ukrepov za zagotovitev skladnosti v letu 2018.

               (8)Javni dolg se zmanjšuje, vendar so še vedno tveganja za njegovo vzdržnost. Več nedavnih fiskalnih ukrepov in zamude pri izvajanju ključnih strukturnih reform bodo po pričakovanjih povzročili poslabšanje strukturnega salda in bi lahko zmanjšali možnosti za javne naložbe, ki povečujejo rast.

               (9)Čeprav ima ciprski javni sektor eno najvišjih plačnih mas (kot odstotek BDP) v euroobmočju, je zanj še vedno značilna neučinkovitost. Med izvajanjem programa za makroekonomsko prilagoditev je bilo s socialnimi partnerji pripravljenih in dogovorjenih več reform za rešitev tega vprašanja. Te reforme so zajemale uvedbo zavezujočega stalnega mehanizma za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev in celostno reformo javne uprave. Vendar se pri sprejemanju teh zakonodajnih reform pojavljajo ovire, zlasti po negativnem glasovanju v predstavniškem domu decembra 2016. Mehanizem za omejevanje rasti plač v javnem sektorju se do sprejetja v zavezujoči obliki izvaja v okviru kolektivnih pogodb in se uporablja do leta 2018.

               (10)Uvedene so bile nekatere reforme za odpravo korupcije. Nedavni ukrepi vključujejo reforme za profesionalizacijo javnih naročil na lokalni ravni in zakon o financiranju političnih strank, ki je začel veljati decembra 2015. V letu 2016 je bila sprejeta ustavna sprememba, ki omogoča razkritje premoženja javnih uslužbencev. Vendar organ za koordinacijo boja proti korupciji še nima zadostnega osebja in slabosti v disciplinskem postopku za javne uslužbence niso bile obravnavane.

               (11)Ciper se tudi še naprej sooča s ključnimi izzivi pri delovanju pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem. To posledično slabša poslovno okolje ter zlasti delovanje novih okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost. Ta sta bila uvedena, da bi pripomogla k zmanjšanju nevzdržno visokega zasebnega dolga s spodbujanjem bank in dolžnikov k dogovorom o rešitvah s prestrukturiranjem. Vendar učinkovitost teh orodij ovirajo številni dejavniki, vključno z že omenjeno neučinkovitostjo pravosodnega sistema, šibko upravno zmogljivostjo in nizko stopnjo poznavanja postopkov med dolžniki. Tudi zaostanki in zamude pri izdajanju in prenašanju listin o lastništvu so še vedno precejšnji. To prispeva k spodkopavanju naporov za zmanjšanje dolga in pritiska na okrevanje stanovanjskega trga.

               (12)Delež slabih posojil se zmanjšuje, vendar je še vedno zelo visok, kar ovira pravilno delovanje bančnega sektorja in vpliva na zagotavljanje posojil realnemu sektorju. Banke ne dosegajo ciljev glede prestrukturiranja dolga, dogovorjenih s Centralno banko Cipra, kar kaže na potrebo po spremembi sistema določanja ciljev, da bo učinkovitejši in bolj zavezujoč, zlasti z določanjem ambicioznih ciljev za zmanjšanje obsega slabih posojil v skladu s strategijami bank za zmanjšanje obsega slabih posojil. Stopnje ponovnega neplačevanja so še vedno visoke, kar razkriva potencialne pomanjkljivosti v načinih prestrukturiranja dolga. Stopnje rezervacij za tveganja so se zvišale, vendar ostajajo pod povprečjem euroobmočja, kar poudarja potrebo po zanesljivih vrednotenjih zavarovanj, ki podpirajo ustrezne rezervacije za tveganja. Pomanjkanje sekundarnega trga za posojila in okvira za listinjenje posojil omejuje možnosti za pospešitev razdolževanja in umikanje slabih posojil z bančnih bilanc stanja, kar poziva k dodatnim regulativnim in zakonodajnim ukrepom za dokončanje orodij, ki jih banke potrebujejo za lažje upravljanje bilanc stanja. Poleg tega je nadzor nad upravljavsko in upravno zmogljivostjo zavarovalnih in pokojninskih skladov še vedno šibek, kar pomeni tveganja za finančno stabilnost.

               (13)Okrevanje ciprskega gospodarstva se nadaljuje. Vendar ostaja potencialna rast šibka in ovirajo jo omejeno izvajanje strukturnih reform, ozka grla pri naložbah ter pomanjkljivosti v poslovnem okolju. Pobude za povečanje rasti, predstavljene v akcijskem načrtu za rast, se izvajajo, čeprav dokaj počasi. Zakonodajni predlog za privabljanje in lajšanje strateških naložb je še vedno v fazi osnutka. Vlada si prizadeva za izboljšanje dostopa do financiranja za srednja in mala podjetja. Za rešitev tega perečega vprašanja je uvedla nekaj novih ciljno usmerjenih pobud, o katerih poroča tudi v nacionalnem programu reform. Vendar je večina teh novih pobud o dostopu do financiranja še vedno v predhodni fazi. Privatizacijski napori, namenjeni privabljanju tujih naložb, ki bi povečale produktivnost, se soočajo s političnim nasprotovanjem in so v številnih primerih obstali. Tudi reforma energetskega sektorja je lahko pomemben dejavnik pri konkurenčnosti, vendar se izvaja z zamudo. Ta je povezana zlasti z ločitvijo dejavnosti ciprskega organa za električno energijo in ustanovitvijo novega trga z električno energijo, ki je še vedno odvisna od zagotavljanja dejanske neodvisnosti operaterja prenosnega sistema.

               (14)Brezposelnost se zmanjšuje, vendar je še vedno visoka, zlasti med mladimi in dolgotrajno brezposelnimi. Načrti za povečanje števila svetovalcev v zavodih za zaposlovanje in izboljšanje njihove specializacije se še ne izvajajo. Poleg tega se jih bo verjetno zaposlovalo po začasnih pogodbah, zato izziv ne bo obravnavan v strukturnem smislu. Zato je še vedno premalo zmogljivosti za odgovarjanje na potrebe iskalcev zaposlitve, zlasti tistih, ki imajo več težav pri vključevanju na trg dela, in za uvedbo ukrepov za spodbujanje njihove aktivacije. Učinek aktivnih programov trga dela in shem dohodkovne podpore je še naprej omejen zaradi omejene kakovostne ocene in nadaljnjih ukrepov.

               (15)Ciper na področju izobraževanja ohranja raven porabe, ki je višja od povprečja EU. Vendar so rezultati izobraževanja slabi in so se v primerjavi s prejšnjimi leti še poslabšali. Po rezultatih Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev 2015 je Ciper med najslabšimi v EU na področju osnovnih znanj pri matematiki, naravoslovju in pismenosti. Medtem ko so nedavno uvedeni popravni ukrepi, kot sta izboljšani sistem za zaposlovanje učiteljev in posodobitev šolskih učnih načrtov, prvi koraki v pravi smeri, bi lahko dodatno ukrepanje za dokončanje načrtovanih reform, tudi na področju ocenjevanja učiteljev, veliko prispevalo k izboljšanju razmer.

               (16)Neskladja med ponudbo znanj in spretnosti na trgu dela ter povpraševanjem po njih so še vedno večinoma neobravnavana, kar vpliva na obete za dolgoročno trajnostno rast. Stopnje udeležbe v nižjem in višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju so nizke, ustreznost višjega izobraževanja za potrebe trga dela pa slaba, zato velik delež diplomantov s terciarno izobrazbo dela v poklicih, ki ne zahtevajo nujno zaključenega terciarnega izobraževanja.

               (17)Za ciprski zdravstveni sektor je še vedno značilno, da nima univerzalnega zdravstvenega zavarovanja ter da je na določenih ravneh neučinkovit. To omejuje dostop do ustreznega in učinkovitega zdravstvenega varstva. Zakonodaja, namenjena uvedbi nacionalnega zdravstvenega sistema in zagotavljanju večje avtonomije bolnišnicam, je ključna za izboljšanje zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sektorja, vendar je parlament še ni sprejel.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Ciper prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  14
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj –

               PRIPOROČA, da Ciper v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni ohranitev srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2018. Do konca leta 2017 sprejme ključne zakonodajne reforme za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja, zlasti glede delovanja javne uprave, upravljanja subjektov v državni lasti in lokalnih upravnih organov.

               2.Poveča učinkovitost pravosodnega sistema s posodobitvijo civilnih postopkov, uvedbo primernih informacijskih sistemov in povečanjem specializacije sodišč. Sprejme dodatne ukrepe za odpravo ovir za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic.

               3.Pospeši zmanjševanje slabih posojil z določitvijo s tem povezanih kvantitativnih in časovno določenih ciljev za banke ter zagotavljanjem točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Vzpostavi pogoje za delujoč sekundarni trg za slaba posojila. Integrira in okrepi nadzor nad zavarovalnicami in pokojninskimi skladi.

               4.Pospeši izvajanje akcijskega načrta za rast, pri čemer naj se zlasti osredotoči na sprejetje strateških naložb po hitrem postopku in izboljša dostop do financiranja ter do konca leta 2017 začne ponovno izvajati privatizacijski načrt. Do konca leta 2017 izvede lastniško ločitev ciprskega organa za električno energijo.

               5.Pospeši reforme za povečanje zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje in izboljšanje kakovosti rezultatov izvajanja aktivnih politik zaposlovanja. Dokonča reformo izobraževalnega sistema, da se izboljšata njegova ustreznost za trg dela in uspešnost, vključno z ocenjevanjem učiteljev. Do konca leta 2017 sprejme zakonodajo o reformi bolnišnic in univerzalnem zdravstvenem zavarovanju.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 in P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  UL C92/01, 24.3.2017, str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (13)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (14)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2017in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Luksemburga ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  6
               .

               (2)Luksemburg bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilu 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Luksemburg
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Luksemburg je 28. aprila 2017 predložil nacionalni program reform za leto 2017 in program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2017 načrtuje zmanjšanje nominalnega presežka z 1,6 % BDP v letu 2016 na 0,2 % BDP v letu 2017, temu pa naj bi sledilo enakomerno povečevanje, tako da bi v letu 2021 presežek znašal 1,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten, razen za leto 2018, za katero je izrazito ugoden, in za leto 2021, za katero je izrazito previden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,4 % BDP v letu 2017 in 0,1 % BDP v letu 2018, kar je večinoma skladno s programom za stabilnost in je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na splošno meni, da bo Luksemburg v letih 2017 in 2018 izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (7)Glede na napovedano povečanje stroškov zaradi staranja prebivalstva še naprej veljajo pomisleki glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. V skladu s pokojninsko reformo iz leta 2012 je treba po sprejetju reforme vsakih pet let izvesti spremljanje in oceno vzdržnosti pokojninskega sistema. Vlada je prvo ocenjevanje izvedla prej, že leta 2016. Čeprav je bilo med pregledom ugotovljeno, da pokojninski sistem iz leta v leto še vedno beleži presežek, ki je omogočil nakopičenje obsežnih pokojninskih rezerv, naj bi pokojninski sistem po pričakovanjih od leta 2023 beležil negativno stanje. Po najnovejših revidiranih projekcijah prebivalstva, ki jih je pripravil Eurostat, bo napovedano povečanje prebivalstva manj pomembno, kot je bilo pričakovano. To bo vplivalo na koeficient odvisnosti, ki se bo povečeval hitreje, kot je bilo pričakovano, in povzročil višje načrtovano povečanje javnofinančnih odhodkov za pokojnine. Pri povezovanju zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo, kar je Svet že priporočil, ni bilo nobenega napredka. Luksemburg izstopa kot edina država članica, ki za obdobje med letoma 2013 in 2060 ni določila nobenega zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti. Luksemburg ima v Uniji najvišje predvideno povečanje deleža vzdrževanega prebivalstva do leta 2060. Pri predčasnem upokojevanju je dosegel omejen napredek. Julija 2015 je bil parlamentu predložen osnutek zakona o spremembi programov predčasnega upokojevanja, ki čaka na obravnavo. Predčasno upokojevanje je na splošno še vedno zelo razširjeno, spodbude za daljšo delovno aktivnost pa ostajajo omejene. Luksemburg se po reviziji demografskih obetov sooča z dodatnimi tveganji, povezanimi z odhodki za dolgotrajno oskrbo. Ti so kot odstotek BDP že tako med najvišjimi med vsemi državami članicami in naj bi se do leta 2060 po napovedih povečali z 1,5 % na 3,2 % BDP (več kot podvojili v primerjavi s sedanjo ravnjo). Predlog reforme zavarovanja za dolgotrajno oskrbo je še vedno v parlamentarni obravnavi.

               (8)Luksemburški organi so sprejeli celostno davčno reformo, ki je začela veljati januarja 2017. Z njo so bile večinoma uvedene spremembe na področju neposrednega obdavčenja za fizične osebe in podjetja, ki so namenjene postopnemu znižanju stopnje davka od dohodka pravnih oseb (s ciljem povečanja konkurenčnosti) in povečanju progresivnosti dohodnine (s ciljem povečanja pravičnosti). Hkrati zaradi rasti nekaterih davčnih odhodkov obstaja nevarnost skrčenja davčne osnove. Za izboljšanje predvidljivosti davčnih prihodkov bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo. To bi bilo mogoče doseči zlasti s pregledom trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z zagotavljanjem večje skladnosti med okoljskimi davki in cilji diverzifikacije gospodarstva.

               (9)Luksemburški organi so si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, prizadevali za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Zmanjšanje odvisnosti gospodarstva od finančnega sektorja ostaja osrednji dolgoročni izziv. Za njegovo reševanje je treba analizo diverzifikacije konkretno preoblikovati v specifične ukrepe z jasno določenimi roki. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspeh diverzifikacije luksemburškega gospodarstva je torej v veliki meri odvisen od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Ti večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. Država bi z zmanjšanjem ali odpravo ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Ohranjanje visoke ravni naložb je ključnega pomena za ohranitev obetov za rast.

               (10)K diverzifikaciji gospodarstva bi prav tako lahko pripomogla nadaljnja širitev sicer že uspešnega sektorja nefinančnih storitev. V sektorju poslovnih storitev ostajajo visoke regulativne ovire, zlasti za računovodje, arhitekte, inženirje in odvetnike. Pri vseh teh poklicih je stopnja fluktuacije nižja od povprečja EU in povprečne stopnje za gospodarstvo kot celoto. Tako morda omejitve pri teh poklicih škodijo konkurenčnosti podjetij v Luksemburgu. Med temi ovirami so širok razpon dejavnosti, ki jih smejo opravljati samo arhitekti, izvajanje preprostih nalog, kot so dejavnosti v zvezi z obračunavanjem plač ali priprava davčnih napovedi, samo s strani visoko usposobljenih strokovnjakov, pravno svetovanje, ki ga smejo izvajati samo odvetniki, ter zahteve glede pravne oblike in delničarstva, pravila o nezdružljivosti in večdisciplinarne omejitve za odvetnike, ki so lahko nesorazmerne glede na osnovna načela, kot je neodvisnost poklica, ter glede na ustrezne nadzorne ureditve.

               (11)Za preprečevanje negativnih učinkov so nujni ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja in programi vseživljenjskega učenja, zlasti za starejše delavce, katerih stopnja zaposlenosti je med najnižjimi v EU. Za izboljšanje njihove zaposljivosti in povezanosti s trgom dela so že bili sprejeti ukrepi. Od 1. januarja 2016 se uporablja zakon o prekvalifikaciji za delo nezmožnih delavcev, s čimer so se za take delavce povečale možnosti, da ostanejo dlje na trgu dela. Vendar še ni bila predložena izčrpna strategija, ki bi bila pripravljena po posvetovanjih s socialnimi partnerji. Osnutek zakona, imenovan „pakt o starosti“, ki je bil predložen parlamentu aprila 2014 in katerega namen je podjetja z več kot 150 zaposlenimi spodbuditi k zadržanju starejših delavcev, še vedno ni sprejet. Možnosti za izpopolnjevanje s ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami zaposlovanja in vseživljenjskim učenjem bodo ostale pomemben element za uspeh politik, namenjenih podpiranju starejših delavcev na trgu dela. Naložbe v znanja in spretnosti so ključnega pomena za polno izkoriščanje prednosti digitalizacije in ohranjanje konkurenčnosti.

               (12)Izvaja se obsežen sveženj ukrepov za reševanje pomanjkanja ponudbe nepremičnin, vendar bo njegov dejanski učinek viden šele čez čas. Zdi se, da je ena glavnih ovir za večjo ponudbo stanovanjskih nepremičnin nezmožnost dostopa do razpoložljivih zazidljivih zemljišč, ki so večinoma v lasti fizičnih oseb. Omejena stanovanjska ponudba je skupaj z stabilnim povpraševanjem privedla do stalnega povečevanja cen stanovanj. To posledično pojasnjuje trend naraščanja zadolženosti gospodinjstev, ki je večinoma povezana s hipotekami. Poleg tega je kljub znatnim naložbam v prometno infrastrukturo reševanje prometnih zastojev še vedno izziv. Ta problem je še bolj pereč glede na to, da fiskalne politike sosednjih držav čezmejne delavce odvračajo od sodobnih načinov dela, kot je delo na daljavo. Izzivi tako na področju stanovanjskih nepremičnin kot mobilnosti bodo verjetno še dodatno otežili prizadevanja za diverzifikacijo gospodarstva in povečanje konkurenčnosti. Poleg tega bi lahko delovali kot ovire pri privabljanju visoko usposobljenih delavcev na trg dela.

               (13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (14)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost in meni
                  10
               , da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Luksemburg v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Poveča diverzifikacijo gospodarstva, tudi z odstranjevanjem ovir za naložbe in inovacije. Odpravi regulativne ovire v sektorju poslovnih storitev.

               2.
                     Zagotovi dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, omeji predčasno upokojevanje in poveča stopnjo zaposlenosti starejših.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.