				|

		52012PC0566

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Portugalskem /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja na Portugalskem
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije (PDEU) in zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s členom 126
PDEU se morajo države članice izogibati čezmernemu
javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je 2. decembra 2009
v skladu s členom 126(6) PDEU sklenil, da na Portugalskem obstaja
čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 126(7) PDEU in
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o
pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja
najpozneje do leta 2013. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do
leta 2013 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, je bil za obdobje
2010–2013 priporočen povprečni letni fiskalni napor v višini
1,25 % BDP. Pri izračunu povprečnega letnega fiskalnega napora
se je za izhodišče vzel primanjkljaj za leto 2011 iz napovedi služb Komisije
iz jeseni 2009. Skupni fiskalni napor, potreben za to, da se do roka doseže
nominalni ciljni primanjkljaj pod 3 % BDP, se je nato izračunal tako,
da se je predpostavila postopna odprava proizvodne vrzeli do leta 2015.
(4)       Komisija je 15. junija
2010 sklenila, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za znižanje
javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP,
in menila, da zato nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
ni potrebno.
(5)       V skladu s
členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 lahko Svet na
priporočilo Komisije sprejme revidirano priporočilo na podlagi
člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in
je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi
negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju navedenega
priporočila. Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z
večjimi negativnimi posledicami za proračun je treba oceniti glede na
gospodarsko napoved, na kateri temelji priporočilo Sveta.
(6)       V skladu s
členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES)
št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti
priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem
roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ
šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti
učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi
moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja
zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi
napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim
izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez
enkratnih in začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo
uporabi vsaj 0,5 % BDP.
(7)       Potem ko je portugalsko
gospodarstvo leta 2009 zabeležilo precejšnje krčenje s padcem realnega BDP
za 2,9 %, si je v letu 2010 opomoglo in ponovno doseglo pozitivno rast v
višini 1,4 %, in sicer predvsem zaradi izrednih dejavnikov, ki so spodbudili
izvoz in zasebno potrošnjo. Gospodarstvo se je ponovno znašlo v recesiji leta
2011, ko je realni BDP padel za 1,7 %, vendar je bil ta padec manjši, kot
se je sprva pričakovalo, saj je močan neto izvoz delno nadomestil
precejšen upad zasebne potrošnje in naložb. Hkrati se je položaj na trgu dela
še naprej slabšal. Leta 2012 se bo glede na zadnjo posodobitev gospodarskih
obetov za Portugalsko, ki so jih pripravile službe Komisije in v katerih se
upoštevajo fiskalni ukrepi, ki so jih predstavili organi v okviru petega
pregleda programa za gospodarsko prilagoditev v začetku septembra, po
pričakovanjih realni BDP zmanjšal za 3,0 %, kar odraža nadaljnje
upadanje domačega povpraševanja ter zlasti naložb. Hkrati je izvoz še
vedno dober in bo kljub upočasnitvi v primerjavi z lanskim letom zaradi
slabšega zunanjega povpraševanja še povečal tržni delež. Rast bo še naprej
počasna v letu 2013, kar odraža slabšo rast uvoza v trgovinskih
partnericah euroobmočja ter dodatne ukrepe za proračunsko konsolidacijo,
vendar se pričakuje, da bo sredi leta rast zmerno pozitivna zaradi
izboljšanja izvoza in naložb. Za celotno leto je napovedan padec rasti BDP za
približno 1 %. Brezposelnost bo leta 2013 dosegla najvišjo stopnjo, in
sicer nekoliko nad 16 %.
(8)       Javnofinančni
primanjkljaj se je z –10,2 % BDP leta 2009 znižal na –9,8 %
BDP leta 2010. Slab rezultat je večinoma posledica statistične
preklasifikacije nekaterih podjetij v državni lasti in javno-zasebnih
partnerstev znotraj vlade ter stroškov v zvezi z reševanjem dveh bank v težavah.
Ti učinki so bili le delno izravnani z enkratnim učinkom prenosa
pokojninskega sklada na državo in nekoliko višjih prihodkov kot v prejšnjem
letu. Leta 2011 je bil dosežen primanjkljaj v višini 4,2 % BDP v
primerjavi s ciljnim 5,9 % BDP. Razlog za boljšo nominalno uspešnost je
prenos pokojninskih skladov bank na sistem socialnega varstva, ki se je
uporabil za zapolnitev fiskalne vrzeli v višini 1,5 % BDP. Vlada je takoj
ukrepala, da bi popravila slabo izvajanje proračuna v prvi polovici leta,
tako da je sprejela dodatne ukrepe v zvezi s prihodki, kot je enkratni pribitek
pri davku na osebi dohodek ter dvig stopnje DDV za elektriko in zemeljski plin
z znižane stopnje na standardno stopnjo, ter zmanjšala odhodke. Zato so razlog
za fiskalno vrzel večinoma neponavljajoči dejavniki, ki
povečujejo primanjkljaj, in sicer slabi nedavčni prihodki iz koncesij
in nepremičnin, obračun dolgov podjetij v državni rasti in
javno-zasebnih partnerstev v pristojnosti regionalne vlade Madeire ter
preklasifikacija javno-zasebnih partnerstev znotraj državne vlade po uvedbi
pristojbin.
(9)       V skladu z najnovejšo
posodobitvijo gospodarskih obetov Portugalske, ki so jo pripravile službe
Komisije, se za leto 2012 napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini
5,3 % BDP ob nespremenjeni politiki, kar je primerljivo z
pričakovanim primanjkljajem 4,5 % BDP v zakonu o proračunu za
leto 2012 in programu stabilnosti za leto 2012. Proračun za leto 2012, kot
je bil dopolnjen z dodatkom iz marca, vključuje konsolidacijske ukrepe v
višini 5,5 % BDP. Ukrepi za zmanjšanje odhodkov vključujejo
zmanjšanje plač in pokojnin skupaj z zmanjšanjem zaposlovanja v javnem
sektorju ter zmanjšanjem odhodkov za zdravstvo, izobraževanje in podjetja v
državni lasti ter tekočih stroškov. Ukrepi za povečanje prihodkov
temeljijo na višjem posrednem obdavčevanju s premikom nekaterega blaga in
storitev z znižanih in vmesnih stopenj DDV na višje stopnje DDV. Spremembe v
neposrednem obdavčevanju so večinoma namenjene razširitvi davčne
osnove z zmanjšanjem odbitkov in izjem, ki se uporabljajo za obdavčevanje
osebnih prihodkov in prihodkov podjetij.
(10)     V letu 2012 je napovedano
odstopanje od proračunskega načrta za približno 2,25 % BDP,
predvsem ker je ponovno uravnoteženje gospodarstva proti manj davčno
intenzivnemu izvozu hitrejše od pričakovanj ter je obremenitev
proračuna za socialno varnost zaradi brezposelnosti višja od
pričakovane. Razlogi za izpad prihodkov so različni in so povezani z
neposrednimi in posrednimi davčnimi prihodki, ki so nižji od
pričakovanih, ter tudi s prispevki za socialno varnost. Sprememba
davčnih osnov je povzročila splošni primanjkljaj v višini približno
2 % BDP v primerjavi s prihodki, napovedanimi za proračun za leto
2012, medtem ko 0,25 % BDP izhaja iz enkratnih operacij. Skupna poraba
poteka po načrtih, pri čemer višje odhodke za nadomestila za
brezposelnost krijejo prihranki na drugih področjih, zlasti pri
nadomestilih za zaposlene. Prihranki v višini 1,5 % BDP – nižja neto
plačila obresti in reprogramiranje strukturnih skladov EU – ter morda
enkratni prihodki iz letaliških koncesij bodo pomagali delno izravnati izpad
prihodkov. Ker so nekateri izmed dejavnikov za zmanjšanje primanjkljaja v letu
2012 enkratni, se vrzel iz leta 2012 pretvori v prenos približno 1,5 % BDP
v letu 2013 zaradi krčenja osnov za davčne prihodke in razvoja trga
dela.
(11)     V skladu z najnovejšo
posodobitvijo gospodarskih obetov Portugalske, ki so jo pripravile službe
Komisije, bo javnofinančni primanjkljaj ob nespremenjeni politiki leta
2013 znašal 4,75 % BDP, kar je primerljivo s prvotnim ciljem 3 % BDP.
Znotraj okvira programa za gospodarsko prilagoditev za Portugalsko scenarij
brez sprememb politike upošteva ukrepe, dogovorjene v Izvedbenem sklepu Sveta
2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski
ter četrti posodobitvi memoranduma o soglasju o posebnih pogojih ekonomske
politike med Evropsko komisijo, ki nastopa v imenu Evropske unije, in Republiko
Portugalsko. V četrtem pregledu s posodobitvijo memoranduma o soglasju o
posebnih pogojih ekonomske politike so se za leto 2013 upoštevali ukrepi
fiskalne konsolidacije v vrednosti približno 2 % BDP, vključno s
precejšnjim zmanjšanjem odhodkov zaradi nižjih nadomestil za zaposlene ter
varčevanja na področju izobraževanja in zdravstva, skupaj s prihranki
zaradi prestrukturiranja centralne uprave in podjetij v državni lasti. V zvezi
s prihodki gre za ukrepe za razširitev davčne osnove z zmanjšanjem
davčnih ugodnosti in olajšav pri obdavčitvi prihodkov podjetij in
osebnih prihodkov ter s povišanjem trošarin. Podobno program stabilnosti za
leto 2012 upošteva ukrepe za fiskalno konsolidacijo v vrednosti 1,4 % BDP.
(12)     Zadnja posodobitev
gospodarskih obetov Portugalske, ki so jo pripravile službe Komisije, kaže, da
je strukturni primanjkljaj znašal –8,7% BDP leta 2009, –8,5% BDP leta 2010 in
–6,3% BDP leta 2011. Pričakuje se, da bo leta 2012 znašal –4,2 % BDP.
To pomeni, da je povprečni fiskalni napor, izračunan kot razlika med
strukturnimi primanjkljaji, med letoma 2010 in 2012 znašal 1,5 % BDP, kar
je nad minimalnim povprečnim letnim fiskalnim naporom v višini 1,25 %
BDP, ki ga je Svet določil za obdobje 2010–2013. Popravljen, da bi odražal
spremembe v makroekonomskem scenariju med napovedmi, na katerih temeljijo
priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009, in trenutnimi napovedmi, bi
bil ocenjeni povprečni letni fiskalni napor med letoma 2010 in 2012 višji
za 0,8 odstotne točke BDP. Portugalska je zato sprejela
učinkovite ukrepe v zvezi z razvojem strukturnega primanjkljaja do leta
2012.
(13)     V skladu z napovedjo služb
Komisije iz jeseni 2009, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta na
podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009, naj bi
portugalsko gospodarstvo v letu 2010 doseglo rast za 0,3 %, v letu 2011 pa
za 1,0 %. Leti 2012 in 2013 nista vključeni v časovno obdobje iz
napovedi, vendar je bila za leti 2012 in 2013 pričakovana implicitno višja
rast kot v letu 2011 zaradi predpostavke o postopni odpravi obsežne negativne
proizvodne vrzeli do leta 2015. Končna realna BDP v letih 2010 in 2011 sta
bila precej v nasprotju z napovedanima v napovedi iz jeseni 2009, predvsem
zaradi izrednih dejavnikov višje netrajnostne rasti v letu 2010 in precej nižje
rasti v letu 2011. Poleg tega je sestava ekonomske rasti precej manj temeljila
na domačem povpraševanju. Skupen delež domačega povpraševanja za leti
2010 in 2011 je znašal –0,5 odstotne točke BDP v primerjavi z napovedjo
0,6 odstotne točke. Hkrati se je stanje
na trgu dela poslabšalo bolj in hitreje, kot je bilo napovedano v napovedi
služb Komisije iz jeseni leta 2009. Službe
Komisije v zadnji posodobitvi napovedi za portugalsko gospodarstvo v letih 2012
in 2013 pričakujejo precejšnjo negativno rast. Poleg tega se bo sestava
rasti verjetno še naprej nagibala proti neto izvozu. Te napovedi rasti kažejo,
da so portugalsko gospodarstvo prizadeli nepričakovani dogodki.
(14)     Bruto javni dolg je s
93,3 % BDP leta 2010 narasel na 107,8 % BDP leta 2011 ter naj bi po
zadnji posodobitvi gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile
službe Komisije, narasel na 119,1 % BDP v letu 2012 ter dosegel 123,7 %
BDP v letu 2013, kar pomeni da v vseh letih presega referenčno vrednost iz
Pogodbe. Za to povečanje deleža javnega dolga so odločilna predvsem
višja plačila obresti, vključno s plačili, povezanimi s posojili
iz programa, ter v manjši meri dinamika primarnega primanjkljaja. Usklajevanje
stanj in tokov je v letu 2012 občutno in k povečanju prispeva 3,3
odstotne točke BDP, povezano pa je z načrtom za poravnavo
računov ponudnikov storitev javnih organov in drugih nedospelih poslov.
(15)     Proračunsko stanje se je
v primerjavi s predpostavkami iz prvotnega priporočila Sveta znatno
poslabšalo zaradi gospodarskih obetov, ki so bili slabši od pričakovanih,
zaradi česar so bili tudi davčni prihodki nižji. Poleg tega znatno
krčenje gospodarstva zelo negativno vpliva na zaposlovanje in
brezposelnost. Negativni učinki se kažejo tako na strani prihodkov kot na
strani odhodkov s primanjkljajem pri socialnih prispevkih in višjimi socialnimi
transferji. Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov in zlasti glede na opazno
poslabšanje fiskalnih obetov po prvotnem priporočilu Sveta na podlagi
člena 126(7) PDEU ter dejstva, da je Portugalska sprejela
učinkovite ukrepe, je primerno za odpravo čezmernega primanjkljaja
zagotoviti dodatno leto.
(16)     Zagotovitev dodatnega leta za
odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva dosego vmesnih ciljev za
nominalni primanjkljaj v višini 5,0% BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto
2013 in 2,5% BDP za leto 2014, kot je opredeljeno v peti posodobitvi
Izvedbenega sklepa Sveta 2011/344/EU. Na podlagi posodobitve gospodarskih
obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile službe Komisije, potrebno
izboljšanje strukturnega fiskalnega salda, ki izhaja iz teh ciljev za nominalni
primanjkljaj, znaša 2,3 % BDP v letu 2012, 1,6 % BDP v letu 2013 in
1,3 % BDP v letu 2014. Portugalski organi bodo sprejeli dodatne ukrepe za
dosego ciljnega primanjkljaja v letih 2012, 2013 in 2014 ob upoštevanju potreb,
opredeljenih v petem pregledu programa za gospodarsko prilagoditev. Poleg tega
bodo organi za sledeča leta pripravili ukrepe za nepredvidene dogodke v
primeru odstopanj zaradi možnih težav pri izvajanju.
(17)     Kljub manjšemu olajšanju v
zadnjih nekaj mesecih tržni pritisk na portugalski državni dolg ostaja visok in
je zato treba podpreti verodostojnost prizadevanja za konsolidacijo. To bi
zahtevalo podrobno opredelitev vseh strukturnih ukrepov, ki so potrebni za
dosego proračunskih ciljev v letih 2013 in 2014, ter pospešitev
zmanjševanja primanjkljaja, če se gospodarske in proračunske razmere
izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj. Pomen sprejetja
pravočasnih ukrepov, da bi se izognili tveganju prihodnjih odstopanj,
upravičuje trimesečni rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.
(18)     6. julija je Svet sprejel
priporočila za Portugalsko, naj izvede ukrepe, kot so določeni v
Izvedbenem sklepu Sveta 2011/344/EU ter nadalje opredeljeni v memorandumu o
soglasju z dne 17. maja 2011 in v njegovih poznejših dopolnitvah. Na
splošno so ti ukrepi namenjeni sprejetju verodostojne in uravnotežene
strategije fiskalne konsolidacije, podprte s strukturnimi fiskalnimi ukrepi ter
boljšim fiskalnim nadzorom podjetij v državni lasti in javno-zasebnih
partnerstev, temeljitimi strukturnimi reformami na proizvodnih in storitvenih
trgih ter s prizadevanji za zaščito finančnega sektorja z
dokapitalizacijo, podprto z podpornimi zmogljivostmi.
(19)     Vzporedno z rednimi pregledi
programa za gospodarsko prilagoditev za Portugalsko, kot je opredeljen v
Izvedbenem sklepu Sveta 2011/344/EU, se bo vsake tri mesece spremljal tudi
napredek pri izvajanju zavez v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem.
(20)     Portugalska izpolnjuje pogoje
za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega
primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem –
SPREJEL
NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Portugalski organi morajo do leta 2014 odpraviti
sedanji čezmerni primanjkljaj.
(2)
Portugalski organi naj izboljšajo strukturni saldo
v višini 2,3 % BDP v letu 2012, 1,6 % BDP v letu 2013 in 1,3 %
BDP v letu 2014, da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta
2014 zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP v skladu s
posodobitvijo gospodarskih obetov za Portugalsko, ki so jo pripravile službe
Komisije. Cilji za nominalni primanjkljaj bi
morali znašati 5,0% BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto 2013 in 2,5% BDP
za leto 2014.
(3)
Portugalski organi naj izvajajo ukrepe, sprejete v
proračunu za leto 2012 in njegovi dopolnitvi iz marca, ter sprejmejo
dodatne ukrepe v vrednosti 0,3 % BDP, da bi omejili primanjkljaj na
5,0 % BDP. Ti vključujejo zamrznitev dela odobritev iz proračuna
za leto 2012 za investicijske projekte, ki se še niso začeli, dvig
kolkovin za nepremičnine višje vrednosti in davčnih stopenj za
prihodke iz investicij, pospešitev izvedbe nekaterih ukrepov iz proračuna
za leto 2013, da se zmanjšajo socialne ugodnosti, ter izvajanje nekaterih
ukrepov, ki zagotavljajo prihranke pri vmesni potrošnji ter prihodke iz
prodaje.
(4)
Portugalski organi naj sprejmejo trajne ukrepe za
konsolidacijo v višini 3,0 % BDP, da bi dosegli ciljno vrednost 4,5 %
BDP leta 2013. Razen če ni drugače določeno, ukrepi, ki jih je
treba sprejeti v zakonu o proračunu za leto 2013, vključujejo: i)
znižanje nadomestil za zaposlene, ki se doseže s precejšnjim zmanjšanjem
števila državnih uslužbencev, znižanjem nadurnih postavk in nadomestil, ki niso
plača; ii) izboljšane metode za ugotavljanje upravičenosti do
socialne pomoči ter zmanjšanje nekaterih programov socialne pomoči in
socialnih ugodnosti; iii) nadaljevanje reforme zdravstva in podjetij v državni
lasti. V zvezi s prihodki, načrtovani ukrepi vključujejo: i) reformo
davka na osebni dohodek s poenostavitvijo davčne strukture, odpravo
nekaterih davčnih odhodkov, povišanjem povprečne davčne stopnje
ter istočasnim povečanjem progresivnosti, ii) razširitev davčne
osnove za prihodke podjetij z odpravo odbitka obresti ter iii) dvig davkov na
nepremičnine. Portugalski organi bodo izvajali ukrepe za nepredvidene
dogodke, če se bodo v letu 2013 pojavila odstopanja.
(5)
Portugalski organi naj sprejmejo trajne ukrepe za
konsolidacijo v višini 1,75 % BDP, da bi dosegli ciljno vrednost
primanjkljaja za leto 2014. Obsežen pregled odhodkov, da se v celoti opredelijo
ukrepi, ki znašajo približno 4 milijarde EUR v obdobju 2014–2015, se bo
izvedel za šesti pregled programa za gospodarsko prilagoditev, ukrepi pa bodo v
celoti opredeljeni do sredine februarja 2013. Načrti fiskalne
konsolidacije za obdobje 2014–2015 bodo natančno opredeljeni v programu
stabilnosti za leto 2013.
(6)
Portugalska vlada mora sprejeti učinkovite
ukrepe za izvajanje tega priporočila v treh mesecih po sprejetju tega
priporočila ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES)
št. 1467/97 v poročilu natančno opisati konsolidacijsko
strategijo, s katero načrtuje dosego ciljev.
Poleg tega Svet poziva portugalske organe:
– Poleg poročila iz
priporočila (6) in vzporedno z zahtevami iz Izvedbenega sklepa Sveta
2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije
Portugalski, morajo vsake tri mesece poročati tudi o napredku pri izvajanju
tega priporočila ter tudi v posebnem poglavju programa stabilnosti, ki bo
pripravljen do leta 2015.
– Nadaljevati
reforme upravljanja javnih financ z reformo zakona o proračunskem okviru,
da se uskladi s novimi pravili Evropske unije za upravljanje davkov, ter še
naprej izboljševati preglednost in nadzor vseh proračunskih stopenj ter
zagotavljati skladnost svojega srednjeročnega proračunskega okvira in
ciljev za vse ravni državne vlade. To priporočilo je naslovljeno na
Portugalsko republiko.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik


               19.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 65/168

         P7_TA(2013)0278
   Pregled organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013
   Priporočilo Evropskega parlamenta visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (2012/2253(INI))
   (2016/C 065/24)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki predvideva ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), katere naloga je pomagati visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

               —

               ob upoštevanju člena 21(3) PEU, ki določa, da visoki predstavnik pomaga Svetu in Komisiji pri zagotavljanju doslednosti med različnimi področji zunanjega delovanja Unije,

               —

               ob upoštevanju člena 26(2) PEU, ki predvideva, da Svet in visoki predstavnik skrbita za enotnost, doslednost in učinkovitost delovanja Unije,

               —

               ob upoštevanju tretjega odstavka člena 35 PEU, ki določa, da diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije prispevajo k uresničevanju pravic državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav,

               —

               ob upoštevanju člena 36 PEU, ki določa, da se visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik Komisije (v nadaljevanju: visoki predstavnik/podpredsednik) redno posvetuje z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike in ga obvešča o razvoju teh politik ter skrbi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo,

               —

               ob upoštevanju člena 42 PEU, ki daje visokemu predstavniku/podpredsedniku pristojnosti za pripravo predlogov na področju skupne varnostne in obrambne politike, vključno z začetkom misij, in sicer tako uporabo nacionalnih sredstev kot sredstev Unije,

               —

               ob upoštevanju člena 13(3) Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljevanju: sklep o ESZD), ki določa, da visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda organizacijo in delovanje ESZD, ki med drugim zajema izvajanje členov 6(6) in 6(8) o geografski uravnoteženosti, in po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo tega sklepa,

               —

               ob upoštevanju členov 298 in 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določata zakonodajni postopek, ki se uporablja za kadrovske zadeve,

               —

               ob upoštevanju izjave visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o politični odgovornosti (v nadaljevanju: izjava visoke predstavnice/podpredsednice) (1),

               —

               ob upoštevanju poročila o osebju ESZD za leto 2012 z dne 24. julija 2012, ki je bilo predstavljeno v skladu s členom 6(9) sklepa o ESZD,

               —

               ob upoštevanju člena 97 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za pravne zadeve (A7–0147/2013),

               A.

               ker je Lizbonska pogodba uvedla cilj zagotavljanja enotnega, doslednega in učinkovitega zunanjega delovanja Evropske unije;

               B.

               ker je ESZD nov organ hibridne narave, oblikovan na osnovi skupnosti in medvladnih virov, in v Evropski uniji nima precedensa, in ker od njega ne moremo pričakovati, da bo že dve leti po ustanovitvi polno deloval; ker mora zato pregled njegove organizacije in delovanja temeljiti na pošteni in konstruktivni kritiki;

               C.

               ker se mora uspeh ESZD meriti glede na njeno zmožnost uresničevanja celovitega pristopa Evropske unije k aktualnim zunanjepolitičnim izzivom ter odgovornostim in glede na njeno zmožnost učinkovitejše porabe skromnih virov z boljšim sodelovanjem in ekonomijo obsega na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni;

               D.

               ker je trojna vloga visokega predstavnika/podpredsednika najbolj oprijemljiv izraz iskanja večje skladnosti v zunanjem delovanju Evropske unije;

               E.

               ker sedanja struktura znotraj Komisije neustrezno odraža posebno vlogo visokega predstavnika/podpredsednika v zvezi z zunanjim delovanjem Evropske unije;

               F.

               ker številne vloge visokega predstavnika/podpredsednika, določene z Lizbonsko pogodbo, zahtevajo uvedbo političnega namestnika ali namestnikov, ki mu pomaga pri izpolnjevanju nalog;

               G.

               ker je zaradi strukturnih in postopkovnih razlogov operativno odločanje in izvajanje na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike prepočasno; ker se je to znova pokazalo s krizo v Maliju, saj postopki odločanja in sklepi o financiranju v zvezi s to krizo niso bili hitro sprejeti in izvedeni;

               H.

               ker mora biti ESZD smotrna, usmerjena k rezultatom, imeti učinkovito strukturo in biti sposobna nuditi podporo političnemu vodstvu v zunanjih odnosih, zlasti na področju skupne zunanje in varnostne politike, ter pomagati pri odločanju v Svetu; ker bi zato morala biti zmožna hitro in na usklajen način zagotavljati strokovno znanje iz različnih oddelkov, vključno iz Komisije; ker je v sedanji strukturi ESZD preveč vodstvenih struktur in preveč ravni odločanja;

               I.

               ker se še ne izkoriščajo možnosti za takojšnjo napotitev, ki jo nudijo bojne skupine Evropske unije;

               J.

               ker so pretekle izkušnje jasno pokazale, da je treba za izvajanje misij skupne varnostne in obrambne politike vzpostaviti stalno operativno poveljstvo v Bruslju;

               K.

               ker je v primeru arabskih revolucij postalo jasno, da Evropska unija ne zmore zagotoviti prerazporeditve sredstev v tako kratkem času, vključno z osebjem, bi bila kos novim političnim prednostnim nalogam; ker morata velikost in profil osebja delegacij Evropske unije odražati strateške interese Unije;

               L.

               ker bi morala biti vloga ESZD pri določanju strateških smernic in pri prispevanju k izvajanju instrumentov Evropske unije za zunanje financiranje okrepljena v skladu s ključnimi smernicami zunanje politike Evropske unije;

               M.

               ker je treba zagotoviti večjo usklajenost in dobro upravljanje razvojnih vprašanj na mednarodni ravni, da bi se tako Evropski uniji omogočilo, da nastopi enotno in da se poveča njena prepoznavnost;

               N.

               ker naj bi ESZD, zlasti v času proračunskih omejitev, pospeševala sinergije, ne samo v institucionalnem okviru Evropske unije, temveč tudi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami;

               O.

               ker smo v času, ko vlade držav članic zmanjšujejo svoji diplomatsko in konzularno prisotnost, in bi morali na ESZD gledati kot na priložnost za spodbujanje boljšega sodelovanja in sinergij ter jo dodatno uporabiti;

               P.

               ker si je treba bolj prizadevati, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj in struktur med ESZD, Komisijo – zlasti med GD DEVCO in Uradom Evropske skupnosti za humanitarno pomoč (ECHO) – ter sekretariatom Sveta;

               Q.

               ker je bil dosežen cilj, v skladu s katerim tretjina osebja prihaja iz držav članic, in ker mora biti osebje, ki prihaja iz treh sestavnih delov (iz Komisije, sekretariata Sveta in nacionalnih diplomatskih služb) primerno razporejeno na vseh ravneh ter med delegacijami in sedežem;

               R.

               ker so ženske nezadostno zastopane na delovnih mestih AD in vodilnih položajih ter preveč zastopane na delovnih mestih AST;

               S.

               ker morajo biti vse spremembe v zvezi s kadrovskimi predpisi sprejete s postopkom soodločanja;

               T.

               ker je jasno, da mora ESZD razviti zmogljivost, da bo prepoznavala relevantne izkušnje in se uči na osnovi preteklih operativnih izkušenj, zlasti na področju preprečevanja konfliktov, posredovanj v konfliktih, kriznega upravljanja, sprave in vzpostavljanja miru;

               U.

               ker je treba dve leti in pol po sprejetju izjave visoke predstavnice/podpredsednice natančno oceniti politično odgovornost ESZD do Parlamenta, zlasti, v kolikšni meri se posvetuje s Parlamentom o strateških odločitvah in koliko upošteva njegovo mnenje in vložek;

               V.

               ker bi morala ta presoja obravnavati tudi načine za izboljšanje predstavitve visokega predstavnika/podpredsednika in uradnikov ESZD, vključno z vodji delegacij in posebnimi predstavniki Evropske unije, Parlamentu in njegovim organom, ter kako ESZD ukrepa na podlagi resolucij Parlamenta;

               W.

               ker je parlamentarni nadzor nad ESZD bistvenega pomena, če naj državljani Evropske unije bolje razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker parlamentarni nadzor povečuje legitimnost tega delovanja;

               X.

               ker je v sedanjih finančnih krogih znotraj delegacij premalo prožnosti, kar slabo vpliva na delovno obremenitev osebja;

               1.

               naslovi spodnja priporočila na visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in Komisiji, ob upoštevanju dejstva, da je bil dosežen dober napredek pri vzpostavljanju ESZD, vendar je možno doseči še več, ko gre za sinergijo, usklajevanje med institucijami in političnim vodstvom ter prepoznavnostjo, zaradi priložnosti, ki jih ponuja kombinacija vlog visokega predstavnika, podpredsednika Komisije in predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se izboljšajo poglavitne značilnosti službe, in sicer:

         O vodstvu ter smotrnejši in učinkovitejši strukturi za diplomacijo 21. stoletja

               2.

               nuditi pomoč visokemu predstavniku/podpredsedniku pri uresničevanju njegovih številnih dolžnosti, kot nalaga PEU, tako da se predvidi imenovanje političnih namestnikov, ki bi bili odgovorni Parlamentu, in bi se predstavili njegovim pristojnim odborom pred začetkom dela ter bi bili pooblaščeni za delovanje v imenu visokega predstavnika/podpredsednika; zagotoviti tudi, da lahko komisarji skupine RELEX v celoti zastopajo visokega predstavnika/podpredsednika pri parlamentarnih zadevah in na mednarodni ravni; poleg tega je treba razmisliti o sodelovanju zunanjih ministrov držav članic pri posebnih nalogah in misijah v imenu Unije, saj bi to okrepilo skupna stališča Evropske unije;

               3.

               zaradi zgoraj naštetega je treba poenostaviti vodstveno strukturo ESZD in okrepiti vlogo izvršnega generalnega sekretarja te službe, tako da se uvede jasna vodstvena struktura, ki bi podpirala učinkovito sprejemanje odločitev in pravočasen politični odziv; v tem okviru je treba tudi racionalizirati delovna mesta operativnega in upravnega direktorja, ki vodita upravo, ter zmanjšati in poenostaviti hierarhično strukturo upravnih direktoratov, jasno določiti ustrezne pristojnosti znotraj vodstvene strukture ESZD, pregledati trenutno strukturo, ki temelji na upravnem odboru, za čim bolj uspešno, jasno in učinkovito sprejemanje odločitev; na enak način je treba zagotoviti, da bo visoki predstavnik/podpredsednik deležen političnih nasvetov od vseh zadevnih institucionalnih akterjev, na primer prek političnega sveta, da se mu omogoči, da preuči vpliv ukrepov, ki bi jih izvedla ESZD;

               4.

               izboljšati in okrepiti vlogo visokega predstavnika/podpredsednika na področju usklajevanja in predlaganja pobud ter njegovo vodilno vlogo, zlasti kot predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se zagotovi, da bo v naslednjem mandatu Komisije v celoti dosegel svoj potencial kot podpredsednik Komisije, in se mu dodeli vodenje komisarjev skupine RELEX, po potrebi pa tudi drugih komisarjev, katerih portfelji imajo zunanjo razsežnost, da se dodatno razvije praksa skupnih predlogov in skupnih odločitev;

               5.

               v celoti uizkoristi učinek sinergij ESZD in v tem okviru predvideti možnost glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD, kot določa člen 31(2) PEU, in formalno preučiti razširitev glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD s pomočjo ustrezne premostitvene klavzule;

               6.

               v skladu s členom 9(3) sklepa o ESZD zagotoviti, da bo imela ESZD vodilno vlogo pri določanju strategij o ustreznih instrumentih za zunanje financiranje in da ji bo v ta namen na voljo strokovno znanje in izkušnje za vodenje na teh področjih;

               7.

               istočasno pa zaščititi „skupnostni“ značaj sosedske politike, ob upoštevanju tega, da Parlament zavrača odločanje o politikah Unije na medvladni ravni in Pogodba Komisiji podeljuje glavno odgovornost za sklepanje mednarodnih sporazumov za Unijo in v njenem imenu;

               8.

               dodatno izboljšati vmesnik med direktoratom za instrumente zunanje politike in ESZD;

               9.

               zagotoviti, da bodo posebni predstavniki Evropske unije tesno sodelovali pri delu ESZD, tako da se te predstavnike in njihovo osebje vključi v strukturo ESZD, in da se jim, kadar je le mogoče, hkrati dodeli tudi vloga vodje delegacij Evropske unije;

               10.

               izvesti sistematično in temeljito revizijo, da se poenotijo strukture, povezane z zunanjo politiko, ki sta jih vzpostavila Komisija in sekretariat Sveta, da se odpravijo obstoječa podvajanja in spodbudi stroškovna učinkovitost; omogočiti, da bo to poročilo na voljo Parlamentu;

               11.

               hkrati pa nadalje razviti prakso skupnih tehničnih in logističnih služb med institucijami, da se doseže ekonomija obsega in izboljša učinkovitost; kot prvi korak je treba pod „enotno skupno strukturo“ postaviti različne logistične službe Komisije in ESZD za zgodnje opozarjanje, oceno tveganja in varnostne naloge, ki pokrivajo dogodke zunaj Unije, v katerih morajo te službe sodelovati;

               12.

               v sodelovanju z državami članicami določiti možnosti glede srednjeročnega in dolgoročnega obdobja za doseganje ekonomij obsega med diplomatskimi službami držav članic in ESZD v tretjih državah, tudi ko gre za opravljanje konzularnih služb;

               13.

               sprejeti usklajen pristop glede vodenja delovnih skupin Sveta, in ukiniti izmenjujoče se predsedstvo teh skupin;

               14.

               v skladu s členom 24 PEU zagotoviti, da bodo države članice dejavno in v celoti podpirale zunanjo in varnostno politiko Unije, v duhu lojalnosti in vzajemne solidarnosti, in da bodo delovale v skladu z ukrepanjem Unije in pomagale ESZD pri izvajanju njenega mandata;

               15.

               s tem namenom spodbujati tesnejše sodelovanje z državami članicami in razviti skupno politično poročanje med delegacijami in veleposlaništvi;

         O primerni strukturi za zagotovitev celovitega pristopa

               16.

               izkoristiti vse možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba, tako da bi si prizadevali za celoviti pristop, ki bo vključeval diplomatska, gospodarska, razvojna in – kot zadnje sredstvo in ob polnem spoštovanju Ustanovne listine Združenih narodov – vojaška sredstva, v skladu s skupnimi smernicami strateške politike Unije, da se zaščitita in spodbudita varnost in blaginja najprej državljanov Evropske unije in njihovih sosedov kot tudi drugje; v tem okviru je treba zagotoviti skladnost med srednje- in dolgoročnimi ukrepi; poleg tega je treba zagotoviti, da bo imela ESZD sposobnost za strateško razmišljanje in oblikovanje predlogov za izvajanje pomembnih inovacij, ki jih omogoča Lizbonska pogodba, kot je zaupanje izvajanja nekaterih nalog skupinam sposobnih držav članic, ter razvoj stalnega strukturnega sodelovanja, vključno z uporabo bojnih skupin;

               17.

               s tem namenom nadalje razvijati primerno strukturo (na primer opredeljeno kot krizni odbor), ki bo vključevala preprečevanja konfliktov, krizno odzivanje, graditev miru, zadevne instrumente zunanje politike, varnostno politiko in strukture skupne varnostne in obrambne politike, in zagotavljala usklajevanje med geografskimi referati, delegacijami in drugimi politični oddelki, ki se ukvarjajo s kriznim upravljanjem, na podlagi koncepta krizne platforme; zagotoviti celovito skladnost in izogibanje podvajanja znotraj ESZD; poleg tega je treba okrepiti medinstitucionalno usklajevanje in pojasniti vloge;

               18.

               zagotoviti učinkovito in integrirano načrtovanje ter hitrejše odločanje pri operacijah skupne varnostne in obrambne politike, tako da se združijo ustrezne načrtovalne zmogljivosti iz direktorata za krizno upravljanje in načrtovanje ter civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij; poleg tega ustvariti tudi stalno strukturo vodenja, tako da se oblikuje stalno vojaško operativno poveljstvo, ki bo na isti lokaciji kot civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, da se omogoči uspešno izvajanje vojaških in civilnih operacij, hkrati pa zaščitijo strukture poveljevanja obeh teles;

         O spremembi finančnih postopkov za učinkovito zunanje delovanje

               19.

               v celoti uporabiti vse prilagodljivosti iz finančne uredbe, ki se nanašajo na finančno upravljanje upravnih odhodkov in odhodkov iz poslovanja, da se vodje delegacij pooblasti, kjer okoliščine to zahtevajo, da svoje funkcije prenesejo na namestnika in osebje Komisije ter tako olajšajo upravljanje in nemoteno delovanje delegacij ter omogočijo vodjem delegacij, da se osredotočijo na svoje politične naloge;

               20.

               v službi za instrumente zunanje politike pospešiti postopke vodenja financ skupne zunanje in varnostne politike s ciljem zagotavljanja prožnega in pravočasnega odziva na krizne razmere in zlasti zagotoviti, da se bodo civilne operacije skupne varnostne in obrambne politike začele hitro in učinkovito; v zvezi s tem preučiti, ali je mogoče uvesti spremembe finančne uredbe, ne da bi zmanjšali nadzor;

               21.

               povečati prilagodljivost in odzivnost zunanje pomoči Evropske unije s ponovnim pregledom pravil o odločanju glede načrtovanja in porabe instrumentov za zunanje financiranje;

               22.

               izboljšati finančno odgovornost, tako da se razširi preglednost vseh proračunskih vrstic skupne zunanje in varnostne politike, vključno z operacijami skupne varnostne in obrambne politike, posebnimi predstavniki Evropske unije, neširjenjem orožja in preprečevanjem konfliktov;

         O delegacijah

               23.

               ESZD omogočiti večji vpliv pri (pre)razporejanju osebja Komisije v delegacije Evropske unije, da se zagotovi, da bodo profili osebja in velikost delegacij Evropske unije odražali strateške interese in politične prednostne naloge Unije;

               24.

               sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo vodje delegacij Evropske unije imenovani na osnovi zaslug in dobrega znanja o interesih, vrednotah in politikah Unije, da se zagotovi motivacija in najvišja stopnja kakovosti ter učinkovitosti med izbranimi za tako občutljive funkcije;

               25.

               omogočiti, zlasti v delegacijah, ki imajo majhno število osebja ESZD, da bo vodja delegacije v skladu s členom 5(2) sklepa o ESZD lahko naročil tudi osebju Komisije, naj opravi politično analizo in pripravi politično poročilo;

               26.

               v tem okviru okrepiti pristojnosti vodij delegacij glede na vse osebje, vključno z osebjem Komisije, in zagotoviti, da bo vodja delegacije naslovnik vseh navodil, ki jih izda sedež;

               27.

               resno si prizadevati za razvoj priložnosti, ki jih ponujata sklep o ESZD in PEU, zlasti tako, da se okrepi usklajevalna vloga delegacij, predvsem v kriznih razmerah, in da se jim omogoči, da lahko državljanom Evropske unije nudijo konzularno zaščito v državah članicah, ki v posamezni državi nimajo predstavništva; zagotoviti, da dodatne naloge ne bodo odvzemale sredstev obstoječim politikam, institucijam in prednostnim nalogam na ravni Evropske unije;

               28.

               velika večina delegacij Evropske unije se sedaj osredotoča na človekove pravice, da se zagotovi, da se vprašanja človekovih pravic in zlasti pravic žensk vključijo v vsako delegacijo in urad Evropske unije; poleg tega je treba omogočiti prepoznavnost evropski kulturi, ki temelji na raznovrstnosti; po potrebi zagotoviti, da imajo delegacije Evropske unije med obstoječim osebjem uradnika za zvezo za Evropski parlament, ki mora delegacijam Parlamenta v tretjih državah nuditi primerno pomoč in preiskave, na podlagi načela, da delegacije EU zastopajo vse institucije EU na enak način;

               29.

               poleg tega zagotoviti, da imajo delegacije strokovno znanje in izkušnje na tistih področjih politike (na primer podnebne spremembe, energetska varnost, socialna politika in politika dela, kultura itd.), ki so pomembne za odnose Evropske unije z zadevnimi državami;

               30.

               po potrebi zagotoviti, da ima vsaka delegacija atašeja za varnost in obrambo, zlasti tam, kjer delegacije delujejo v politično nestabilnih ali negotovih razmerah, oziroma kjer so se nedavno zaključile operacije ali misije skupne varnostne in obrambne politike, da se zagotovi nemoteno delovanje in primerno spremljanje političnega okolja;

               31.

               poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj naroči pregled varnostne ureditve in zahtev v delegacijah EU v tujini ter se prepriča, da varnostne odločitve sprejema ESZD, ne pa zunanji pogodbeniki za področje varnosti;

         O izvajanju izjave o politični odgovornosti

               32.

               v skladu s štiristranskim sporazumom, ki je bil podpisan junija 2010 v Madridu, zagotoviti popolno in učinkovito izvajanje obveznosti iz člena 36 PEU, da se ustrezno upošteva mnenja Parlamenta, na primer s proaktivnim in sistematičnim posvetovanjem z ustreznim odborom Parlamenta, pred sprejetjem strategij in mandatov na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike;

               33.

               zagotoviti popolno politično poročanje delegacij Unije glavnim nosilcem funkcij Parlamenta na podlagi reguliranega dostopa;

               34.

               v skladu s členom 218(10) PEU zagotoviti, da se Parlament nemudoma in v celoti obvesti o vseh fazah postopka pogajanj o mednarodnih sporazumih, vključno s sporazumi, sklenjenimi na področju skupne zunanje in varnostne politike;

               35.

               v skladu s pozitivno izkušnjo na novo imenovanih vodij delegacij in posebnih predstavnikov Evropske unije, ki se pred prevzemom svojega položaja predstavijo odboru AFET, razširiti to prakso na novoimenovane vodje misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike;

               36.

               zagotoviti, da ustrezni odbor Parlamenta uradno potrdi nove vodje delegacij, ki jih je imenoval visoki predstavnik/podpredsednik, še pred prevzemom njihove funkcije;

               37.

               sistematično izmenjati mnenja z ustreznim odborom Parlamenta pred vsako sejo Sveta za zunanje zadeve in mu po vsaki seji poročati;

         O usposabljanju in utrjevanju evropskega diplomatskega občutka pripadnosti (fr. esprit de corps)

               38.

               spodbujati skupno usposabljanje in druge konkretne ukrepe za utrjevanje občutka pripadnosti med osebjem ESZD z različnim diplomatskim, kulturnim in institucionalnim ozadjem, in upoštevati skupne pobude za usposabljanje osebja ESZD in nacionalnih diplomatov, kot del njihovega stalnega poklicnega razvoja;

               39.

               v tem duhu pregledati ustrezne obstoječe programe usposabljanja in izobraževanja na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, in jih utrditi poleg že obstoječe Evropske akademije za varnost in obrambo;

         O bazi potencialnega novega osebja

               40.

               nadaljevati in okrepiti prizadevanja za boljšo zastopanost obeh spolov, ob upoštevanju zaslug in usposobljenosti; poudariti pomen doseganja ravnotežja na ravni vodij delegacij in drugih vodstvenih ravneh; uvesti prehodne ukrepe ob istočasnem razvoju akcijskega načrta, ki bo zajemal programe spremljanja, posebno usposabljanje in delovno okolje, ki bo prijazno za družine, da se spodbudi zastopanost žensk in obravnavajo strukturne ovire za njihovo diplomatsko kariero;

               41.

               za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za obnovitev geografske zastopanosti na najvišjih ravneh in na vseh drugih ravneh in pozicijah, da se okrepi in spodbudi politična odgovornost uradnikov in držav članic za ESZD na enak način, kot določata člena 6(6) in 6(8) sklepa o ESZD;

               42.

               ker je bil dosežen cilj, da tretjina osebja prihaja iz držav članic, je treba zagotoviti, da osebje iz nacionalnih ministrstev ne bo skoncentrirano na vodilnih mestih, da se poklicne možnosti ponudijo vsem, in se sedaj osredotoči na trajnostno zaposlovanje novega osebja Evropske unije; poleg tega raziskati, kako bi se lahko nacionalni diplomati, ki delajo v ESZD, tam prijavljali za stalna delovna mesta;

               43.

               da bi razvili resničen evropski občutek pripadnosti in zagotovili, da bo ESZD služila samo skupnim evropskim interesom, je treba preprečiti vsak poskus držav članic, da bi vplivale na izbirni postopek osebja ESZD; ker je sedaj prehodno obdobje končano, zagotoviti, da bo ESZD sposobna samostojno izvesti izbirni postopek, odprt tudi za uradnike iz vseh institucij Evropske unije ter za zunanje kandidate prek javnih natečajev;

               44.

               zaradi posebne vloge Evropskega parlamenta glede opredelitve ciljev in osnovnih izbir skupne zunanje in varnostne politike, pristojnosti Parlamenta kot proračunskega organa, njegove vloge v demokratičnem pogledu zunanje politike kot tudi prakse parlamentarnih zunanjih odnosov, zlasti razmisliti o možnosti, da se uradniki iz Evropskega parlamenta lahko od 1. julija 2013 dalje prijavijo na delovna mesta v ESZD na enak način kot uradniki iz Sveta in Komisije;

               45.

               zagotoviti, da bo imelo osebje ESZD ustrezna raznovrstna znanja in spretnosti za odzivanje na konflikte, zlasti tako, da razvijajo spretnosti na področju mediacije in dialoga;

         Dolgoročni pogledi

               46.

               v okviru prihodnje konvencije poziva, da se na dnevni red uvrsti dodatni razvoj skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike ter vloga ESZD, vključno s spremembo imena;

         o
   o o

               47.

               naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

      (1)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/71

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2017
   (2017/C 261/16)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Madžarska je 2. maja 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal z 1,8 % BDP leta 2016 na 2,4 % BDP v letih 2017 in 2018 ter se zatem postopno izboljševal in do leta 2021 dosegel 1,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP do leta 2016, ki je bil z letom 2017 revidiran na 1,5 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2020. Vendar na podlagi preračunanega (4) strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj ne bo dosežen v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno zniževal in do konca leta 2021 dosegel blizu 61 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden, kar pomeni tveganja za izvajanje ciljev glede primanjkljaja.

               (6)

               Konvergenčni program za leto 2017 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev in varnostnih ukrepov na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP za izreden pritok beguncev, v letu 2016 pa v zvezi s tem ni dodatnih upravičenih odhodkov. Upravičeni dodatni odhodki za varnostne ukrepe so znašali 0,04 % BDP v letu 2016. V letu 2017 ni pričakovati nadaljnjega povečanja odhodkov zaradi izjemnega pritoka beguncev, dodatni proračunski vpliv varnostnih ukrepov pa je trenutno ocenjen na 0,14 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na madžarske javne finance je znaten in vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju dodatnih, z varnostjo povezanih stroškov zahtevana prilagoditev za približevanje srednjeročnemu cilju za leto 2016 znižana. Za leto 2017 bo končna ocena, tudi glede upravičenih zneskov, opravljena spomladi 2018, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili madžarski organi.

               (7)

               Svet je 12. julija 2016 Madžarski priporočil, naj v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja tveganje znatnega odklona od te zahteve v letu 2017.

               (8)

               V letu 2018 naj bi se Madžarska glede na svoj fiskalni položaj in zlasti raven dolga z dodatno prilagoditvijo približala ustreznemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. strukturnemu primanjkljaju v višini 1,5 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (5), ki v letu 2018 ne presega 2,8 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2018 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Hkrati naj bi Madžarska v letih 2017 in 2018 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bodo z letom 2017 potrebni dodatni ukrepi, da bi Madžarska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva tako k okrepitvi trenutnega okrevanja kot tudi k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Madžarske. Pri tem Svet ugotavlja, da namerava Komisija izvesti splošno oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97, zlasti glede na ciklično situacijo na Madžarskem.

               (9)

               Konkurenčnost in potencialno rast Madžarske zavirata nizka stopnja zasebnih naložb in nizka produktivnost. Dejavniki, ki negativno vplivajo na poslovno okolje in na naložbe podjetij, so povezani predvsem s slabostmi v institucionalni uspešnosti in institucionalnem upravljanju. Pogoste spremembe regulativnega in davčnega okolja so ena največjih ovir za poslovanje na Madžarskem, obenem pa ni zadostnega sodelovanja deležnikov in z dokazi podprtega oblikovanja politik. Prav tako regulativne ovire v storitvenem sektorju običajno omejujejo tržno dinamiko in zavirajo naložbe. Omejevalni predpisi, tudi na področju maloprodaje, omejujejo konkurenco v storitvenem sektorju in negativno vplivajo na poslovno okolje.

               (10)

               Skupni delež davkov v BDP ostaja na Madžarskem precej nad tovrstnimi deleži v primerljivih državah v regiji in v davčnem sistemu so še vedno prisotni izzivi. Vlada je v letu 2017 znižala prispevke delodajalcev za socialno varnost za 5 odstotnih točk, za leto 2018 pa se načrtuje znižanje za dodatni 2 odstotni točki. S tem ukrepom se je občutno zmanjšal davčni primež za osebe z nizkimi dohodki, ki pa je kljub temu še vedno visok; zlasti davčni primež za gospodinjstva z nizkimi dohodki in brez otrok je še vedno med najvišjimi v Uniji. Davčni sistem je še vedno zapleten. Sektorski davki, med katerimi so nekateri še vedno zelo izkrivljajoči, kljub padajočemu trendu od leta 2013 še naprej prispevajo k zapletenosti davčnega sistema in slabijo zaupanje vlagateljev. Kompleksnost in negotovost, ki sta značilni za davčni sistem, v povezavi z visokimi stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti in upravnimi bremeni še naprej negativno vplivajo na zaupanje vlagateljev na Madžarskem.

               (11)

               Slabosti v institucionalni uspešnosti negativno vplivajo na poslovno okolje in zmanjšujejo potencial za gospodarsko rast. Zlasti na področju javnih naročil je kljub nedavnim izboljšavam in spremembi zakona o javnem naročanju napredek pri krepitvi preglednosti in konkurence še vedno omejen. Veljavna strategija za e-javno naročanje tvori trdno podlago za večjo preglednost, vendar pa bi bilo treba spremljati njeno izvajanje ter njen vpliv na učinkovitost in preglednost. Tveganja korupcije so še naprej velika in negativno vplivajo na poslovno ozračje, med sprejetimi ukrepi za obravnavo tega vprašanja pa obstajajo opazne vrzeli. Madžarska se poleg tega srečuje z zamudami pri izvajanju svoje strategije za e-javno naročanje. Zaradi tega je uvajanje e-javnega naročanja na Madžarskem, ki je ključno za boljšo preglednost in večjo konkurenco, upočasnjeno.

               (12)

               Razmere v madžarskem storitvenem sektorju, tudi v maloprodaji, so še vedno velik izziv. Vlada je v preteklem letu še naprej intervenirala na trgih, ki so bili pred tem odprti za konkurenco, ter sprejela strožje zahteve za storitve prevoza potnikov, ki jih upravljajo neodvisni dispečerski centri. Vlada ni sprejela pomembnejših ukrepov za sprostitev regulativnega okolja v sektorju storitev, zlasti kar zadeva maloprodajo, javne službe ravnanja s komunalnimi odpadki, izdajo in distribucijo učbenikov ter sisteme za mobilno plačevanje. V maloprodajnem sektorju še niso bile sprejete jasne smernice v zvezi z izdajo dovoljenj za odprtje novih trgovin s površino, večjo od 400 m2, kar dodatno zmanjšuje preglednost in predvidljivost v tem sektorju. Neodpravljene regulativne ovire v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim, omejujejo tržno dinamiko in zavirajo naložbe, obenem pa ustvarjajo negotovost za vlagatelje, zlasti za mednarodne vlagatelje.

               (13)

               Srednjeročno bodo za podpiranje konkurenčnosti in potencialne rasti na Madžarskem ključnega pomena strukturne reforme za spodbujanje naložb v človeški kapital, še posebej v izobraževanju in zdravstvu, ter nadaljnje izboljšave v delovanju trga dela. Krepitev socialne pravičnosti bo prav tako bistvenega pomena za doseganje bolj vključujoče rasti.

               (14)

               Uspešnost izobraževalnih ustanov pri zagotavljanju osnovnih znanj je po mednarodnih standardih še vedno šibka. Raziskava na področju izobraževalnih sistemov, izvedena leta 2015 v okviru Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) pod okriljem OECD, je pokazala znatno poslabšanje rezultatov, vpliv socialno-ekonomskega ozadja učencev na rezultate izobraževanja pa je med največjimi v Uniji. Vpliv vrste izobraževalne ustanove na rezultate izobraževanja je precejšen. Od leta 2016 se je zmanjšalo število ur poučevanja naravoslovnih predmetov v poklicnih gimnazijah, zaradi česar bo Madžarska v naravoslovnih znanjih verjetno še bolj zaostajala. Delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, je v zadnjih petih letih stagniral in je med romskimi učenci še naprej posebej visok. Porazdelitev prikrajšanih učencev med šolami je neenakomerna, romski otroci pa vse pogosteje obiskujejo šole in razrede, v katerih prevladujejo romski učenci. Sprejeti so bili ukrepi za podporo usposabljanju učiteljev, vzgoji in izobraževanju v zgodnjem otroštvu ter obravnavanju slabih učnih rezultatov, pa tudi za reševanje problematike zgodnjega opuščanja šolanja med Romi. Čeprav so bili sprejeti ukrepi za odpravo segregacije, niso dovolj celoviti in sistematični za obravnavanje tega izziva. Naraščajoče povpraševanje po visoko usposobljeni delovni sili se ne ujema z zadostnim številom vpisanih v programe terciarnega izobraževanja in ustreznimi stopnjami dokončanja študija. Zaradi leta 2017 sprejete spremembe zakona o visokem šolstvu se lahko razmere še poslabšajo.

               (15)

               Trg dela se je v zadnjih letih razvijal pozitivno in stopnja brezposelnosti se je vrnila na raven pred krizo. Zaposlenost je dosegla do zdaj najvišjo raven po zaslugi novih delovnih mest v zasebnem sektorju in programa javnih del, ki je z več kot 200 000 udeleženci še vedno vodilna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. V zadnjih letih je bila sprejeta vrsta ukrepov za olajšanje prehoda iz programa javnih del na primarni trg dela. Vendar pa ta program še vedno ni dovolj ciljno usmerjen in njegova učinkovitost pri ponovnem vključevanju udeležencev na odprti trg dela je še naprej omejena. Obenem se nekateri sektorji vse bolj srečujejo s pomanjkanjem delovne sile. Krepijo se tudi druge aktivne politike zaposlovanja, deloma ob podpori sredstev Unije, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za učinkovito olajšanje prehoda na primarni trg dela. Sistem za profiliranje brezposelnih je operativen, vendar še ni povsem učinkovit. Vrzeli v zaposlenosti med moškimi in ženskami so se v zadnjih letih povečale in vpliv starševstva na stopnjo zaposlenosti žensk je med največjimi v Uniji. Na udeležbo na trgu dela negativno vplivajo razmeroma šibki rezultati na področju zdravja in neenak dostop do zdravstvenega varstva. Sodelovanje socialnih partnerjev pri oblikovanju politik je omejeno.

               (16)

               Nekateri kazalniki revščine so se vrnili nazaj na raven pred krizo, vendar so še vedno nad povprečjem Unije. Revščina med otroci in Romi se zmanjšuje, a je še vedno izredno velika. Velik del Romov z zaposlitvijo je vključenih v program javnih del. Njihovo uspešno vključevanje na odprti trg dela za zdaj ostaja omejeno.

               (17)

               Pokritost s socialnimi pomočmi in nadomestili za brezposelnost ter njihova zadostnost sta omejeni. Obdobje prejemanja nadomestila za brezposelnost je še vedno med najkrajšimi v Uniji, in sicer je omejeno na tri mesece, kar je manj, kot v povprečju potrebujejo iskalci zaposlitve, da najdejo delo. Z reformo socialne pomoči, ki je bila izvedena leta 2015, je bil racionaliziran sistem prejemkov in nadomestil, vendar se zdi, da reforma ni zagotovila enotnega in zadostnega minimalnega življenjskega standarda za socialno ogrožene. Kar zadeva socialne ugodnosti, ki jih dodeljujejo občine, imajo te pri merilih za upravičenost in ravni pravic visoko stopnjo diskrecije, kar povzroča negotovost za upravičence. Denarna socialna pomoč je še vedno zamrznjena na nizki ravni, vendar pa madžarski nacionalni organi načrtujejo postopno zvišanje ravni ciljnih denarnih prejemkov v prihodnjih letih. Že leta 2017 so se trije od teh prejemkov rahlo povečali. Dodatni ciljno usmerjeni ukrepi bi pripomogli k zmanjšanju materialnega pomanjkanja med najbolj prikrajšanimi skupinami, zlasti med otroki in Romi.

               (18)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2017, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Nadaljuje z znatnim fiskalnim naporom v letu 2018 v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Madžarske.

               2.

               Dokončno izvede zmanjšanje davčnega primeža za osebe z nizkimi dohodki in poenostavi davčno strukturo, zlasti z zmanjšanjem najbolj izkrivljajočih sektorskih davkov. Na področju javnih naročil poveča preglednost in konkurenco z uvedbo celovitega in učinkovitega sistema e-javnega naročanja ter okrepi protikorupcijski okvir. Okrepi regulativno predvidljivost, preglednost in konkurenco, zlasti v storitvenem sektorju in še posebej v maloprodaji.

               3.

               Program javnih del bolje usmeri na tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, ter zagotovi učinkovito podporo iskalcem zaposlitve, da se olajšajo prehodi na trg dela, med drugim s krepitvijo aktivnih politik zaposlovanja. Sprejme ukrepe za izboljšanje rezultatov izobraževanja in povečanje udeležbe prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem izobraževanju. Izboljša pokritost s socialnimi pomočmi in njihovo zadostnost ter podaljša obdobje prejemanja nadomestil za brezposelnost.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (5)  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

      (6)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC0013

Priporočilo Mnenje Sveta v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2004–2007  /* SEK/2005/0013 končno */

	Bruselj, 11.1.2005SEK(2005) 13 končnoPriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2004–2007(predložena s strani Komisije)OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMUredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti pred 1. marcem 1999. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.Prvi program stabilnosti Luksemburga, ki je obravnaval obdobje 1998–2002, je bil predložen 16. februarja 1999, Svet pa ga je ocenil 15. marca 1999[2]. Dopolnitve so bile predložene vsako naslednje leto, nazadnje 30. novembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju kodeksa ravnanja[3], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik, ki ga je potrdil Svet[4]. Ocena je naslednja:-  Dopolnitev programa stabilnosti Luksemburga iz leta 2004, ki obravnava obdobje 2004–2007, je bila predložena 30. novembra 2004, potem ko jo je 26. novembra potrdila vlada. Zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ ustreza le delno, saj manjkajo nekateri obvezni podatki.-  V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v dopolnitvi, je predvideno, da se bo realna rast BDP upočasnila s 4,4 % v letu 2004 na 3,8 % v letu 2005 in na 3,3 % v letu 2006, potem pa se bo v letu 2007 spet pospešila na 4,3 %. Tak scenarij je uresničljiv: za obdobje 2004–2006 se precej približa napovedim, ki so jih jeseni 2004 pripravile službe Komisije. Za celotno obdobje so stopnje realne rasti, predvidene v programu, skladne z ocenami potencialne rasti, ki so jih pripravile službe Komisije.-  Javnofinančni saldo se je spremenil s presežka v višini 0,8 % BDP v letu 2003 na ocenjeni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP v letu 2004, zato je cilj programa zmanjšati primanjkljaj na 1,0 % v letu 2005 ter ga nato v letih 2006 in 2007 ohraniti približno na tej ravni. Torej program ne predvideva nadaljnjega zmanjševanja primanjkljaja po letu 2005, vendar pa je pozitivnejši od dopolnitve iz leta 2003, ki je temeljila na precej manj optimističnih obetih rasti, kot so tisti iz leta 2004, in napovedovala, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal z 0,6 % BDP v letu 2003 na približno 2 % v preostalem delu programskega obdobja.-  Na podlagi izračunov, ki so jih naredile službe Komisije z uporabo skupno dogovorjene metodologije, se pričakuje, da bo ciklično prilagojeni saldo v dopolnitvi iz leta 2004 izkazal naraščajoče presežke (s primanjkljaja v višini manj kot 1 % BDP v letu 2003) v preostalem obdobju in dosegel 2 % BDP v letu 2007. Vendar pa se zdi, da takšno izrazito povečanje ciklično prilagojenega salda izhaja predvsem iz nenavadne stopnje nezanesljivosti v zvezi z ocenami potencialne rasti za Luksemburg ter ne odraža dejanskega prizadevanja za strukturno prilagajanje.-  Razvoj javnofinančnega salda, kot je predstavljen v programu, je bistveno boljši kot tisti, predviden v napovedih Komisije iz jeseni 2004. Do tega je prišlo, ker so bile napovedi dokončane pred objavo proračuna za leto 2005 ter so zato temeljile na predpostavki o „nobenih spremembah politike“ in na gibanju porabe in prihodkov iz preteklih let.-  Tveganja za proračunske cilje programa so uravnotežena. Na eni strani je znano, da so ocene prihodkov v Luksemburgu previdne. Na drugi strani pa program predvideva upočasnitev rasti izdatkov, ki je bila zelo hitra v zadnjih letih, vendar ne opredeli ukrepov, s katerimi naj bi to dosegli. Ob upoštevanju vsega tega so torej cilji, predstavljeni v programu, uresničljivi, vendar ne preveč podjetni: ne bo jih težko doseči, če se bodo organi oblasti držali napovedanega namena, da bodo nadzorovali povečanje izdatkov. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost programa, kot je izražena z razvojem ciklično prilagojenega salda, zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilj iz Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči proračunski položaj blizu ravnovesja v programskem obdobju (od leta 2005 naprej). Vendar pa program v nominalnem smislu ne predvideva nadaljnjega zmanjševanja objavljenega primanjkljaja po letu 2005 in ne vsebuje nikakršnih zavez, da bi se vsaj nominalno približali uravnoteženemu položaju pred koncem obravnavanega obdobja, saj objavljeni primanjkljaj ostaja na približno 1 % BDP. Vendar je videti, da od leta 2005 proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, v okviru katere lahko pride do običajnih cikličnih nihanj, ne da bi bil prekoračen prag primanjkljaja v višini 3 % BDP.-  Dopolnitev ocenjuje, da se bo delež javnega dolga znižal s 5,3 % BDP v letu 2003 na 5,0 % v letu 2004. Približno polovica tega dolga izhaja od institucionalnih enot centralne ravni države, druga polovica od lokalnih oblasti, dolg ustanov socialne varnosti pa je zanemarljiv. Delež dolga se bo po napovedih v obdobju, ki ga obravnava dopolnitev, nekoliko znižal, in sicer s 5,0 % BDP v letu 2004 na 4,5 % BDP v letu 2007. Stanje celotnih neto sredstev je še ugodnejše zaradi precejšnjih finančnih sredstev, ocenjenih na približno 50 % BDP, ki so se nabrala v preteklih letih s proračunskimi presežki.-  Program se nanaša na ukrepe, sprejete pred kratkim, da bi ustavili večanje izdatkov za zdravstvo, zlasti na povečanje prispevkov, ki je bilo sprejeto novembra 2004. Napoveduje dodatne ukrepe za zniževanje izdatkov za zdravstvo, vključenih v zakon, ki ga je parlament sprejel decembra 2004. Program opozarja tudi na obremenitev pokojninskega sistema, do katere bo prišlo v prihodnjih letih zaradi ogromne rasti zaposlovanja v Luksemburgu v zadnjih dveh desetletjih, ki vključuje čedalje več nerezidenčnih delavcev. Čeprav še ne vključuje posebnih ukrepov za reševanje te težave, pa napoveduje razpravo o tem vprašanju v letu 2005.-  Zaradi zelo nizke ravni javnega dolga in precejšnjih rezerv, ki jih je sektor socialne varnosti zbral v več kot dveh desetletjih, se zdi, da je Luksemburg kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Vendar pa bi imela proračunska strategija, opisana v programu, v skladu s poskusno oceno projekcij tekočih izdatkov, ki so jo opravile službe Komisije, za posledico „davčno luknjo“ v višini skoraj 2 % BDP, ki bi jo bilo treba pokriti, da bi bila vzdržnost popolnoma zagotovljena. Država je imela v zadnjih dvajsetih letih izredno visoko rast zaposlovanja, zaradi česar se bo postopoma začelo sorazmerno povečevati število upokojencev. Rezerve bi lahko precej pripomogle k zmanjševanju pritiskov na proračun zaradi tega stanja, torej je treba nadaljevati s takšno politiko nabiranja rezerv in sprejeti ukrepe za povečevanje trenutno nizke stopnje zaposlenosti rezidentov, zlasti starejših.Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realni BDP (spremembe v %) | PS nov. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 |COM | 4,0 | 3,5 | 3,6 | ni podatkov |PS nov. 2003 | 2,0 | 3,0 | 3,8 | ni podatkov |Inflacija po HICP (%) | PS nov. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 |COM | 3,0 | 2,3 | 1,6 | ni podatkov |PS nov. 2003 | 1,5 | 1,3 | 1,2 | ni podatkov |Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS nov. 2004 | –1,4 | –1,0 | –0,9 | –1,0 |COM2 | –0,8 | –1,6 | –2,0 | ni podatkov |PS nov. 2003 | –1,8 | –2,3 | –1,5 | ni podatkov |Primarni saldo (v % BDP) | PS nov. 2004 | –1,2 | –0,9 | –0,8 | –0,9 |COM2 | –0,6 | –1,4 | –1,8 | ni podatkov |PS nov. 2003 | –1,6 | –2,1 | –1,5 | ni podatkov |Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) | PS nov. 20041 | –0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 |COM2 | 0,4 | 0,3 | 0,7 | ni podatkov |PS nov. 20031 | 0,9 | 1,0 | 2,2 | ni podatkov |Bruto javni dolg (v % BDP) | PS nov. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 |COM2 | 4,9 | 4,8 | 4,7 | ni podatkov |PS nov. 2003 | 5,2 | 5,0 | 4,4 | ni podatkov |1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Dokončano pred predstavitvijo proračuna za leto 2005. Viri: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga in ga pošilja Svetu.PriporočiloMNENJE SVETAv skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2004–2007SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in zlasti člena 5(3) te uredbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –PODAL NASLEDNJE MNENJE:1.  Dne [18. januarja] 2005 je Svet pr oučil dopolnitev programa stabilnosti Luksemburga, ki obravnava obdobje od 2004 do 2007. Dopolnitev le delno ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Predvsem manjkajo nekateri od zahtevanih podatkov o makroekonomskih predpostavkah.2.  Dopolnitev ocenjuje, da se bo realna rast BDP povečala z 2,9 % v letu 2003 na 4,4 % v letu 2004. V letih 2005 in 2006 se bo rast predvidoma upočasnila na 3,8 % oziroma 3,3 %, potem pa se bo v letu 2007 spet pospešila na 4,3 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža uresničljive predpostavke o rasti.3.  Cilj proračunske strategije v programu je zmanjšati primanjkljaj v višini 1,4 % BDP, ocenjen za leto 2004, na 1,0 % BDP v letu 2005. V letih 2006 in 2007 naj bi primanjkljaj ostal na ravni iz leta 2005, pri čemer bi tako prihodki kot izdatki, izraženi v odstotku BDP, predvidoma ostali nespremenjeni. Izračuni služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo glede ciklično prilagojenega salda predvidevajo, da se bo v letu 2005 pojavil presežek v višini 0,3 % BDP in postopoma zrasel na 2,0 % BDP v letu 2007, kar odraža ocenjeno povečanje negativne proizvodne vrzeli. Vendar pa je pri ocenah proizvodnih vrzeli, in torej ciklično prilagojenih saldov, v primeru Luksemburga stopnja nezanesljivosti nenavadno visoka, ker ima njegovo gospodarstvo posebne značilnosti, zaradi česar je treba take kazalnike uporabljati zelo previdno. V obravnavanem obdobju naj bi delež javnih naložb v razmerju do BDP ostal na splošno stalen, in sicer na približno 5 % BDP, kar je precej nad povprečjem EU.4.  Tveganja za proračunske projekcije v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Na eni strani so projekcije prihodkov v Luksemburgu ponavadi previdne in bi bil lahko proračunski rezultat za leto 2004 precej boljši od trenutne ocene, kar bi lahko imelo ugoden temeljni vpliv na preostala leta programa. Na drugi strani pa program predvideva upočasnitev rasti javne porabe, ki je bila posebno hitra v zadnjih letih, vendar ne opredeli ukrepov, s katerimi naj bi to dosegli. Videti je, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev prag primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih cikličnih nihanjih. Videti je tudi, da zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja iz Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči proračunski položaj blizu ravnovesja v programskem obdobju (od leta 2005) v ciklično prilagojenem smislu.5.  Delež javnega dolga je izjemno nizek in se bo po napovedih v obdobju, ki ga obravnava dopolnitev, še nekoliko znižal, in sicer s 5,0 % BDP v letu 2004 na 4,5 % BDP v letu 2007. Stanje celotnih neto sredstev je še ugodnejše zaradi precejšnjih finančnih sredstev, ocenjenih na približno 50 % BDP, ki so se nabrala v preteklih letih s proračunskimi presežki.6.  Zdi je, da je Luksemburg v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pričakuje se, da bo visoko pozitivno stanje neto sredstev izravnalo vsaj del prihodnjih stroškov zaradi staranja. Vendar pa se bo razmerje med vlagatelji v pokojninski sistem in njegovimi uporabniki poslabšalo, tudi po ugodnem scenariju, po katerem bi rast zaposlovanja ostala na tako izjemni stopnji kot v zadnjih dveh desetletjih. Zato so potrebne določene omejitve, da bi zagotovili skladnost vladne porabe s prihodki in ohranjanje politike nabiranja rezerv, sprejeti pa je treba tudi ukrepe za povečevanje trenutno nizke stopnje zaposlenosti rezidentov, zlasti starejših.Ključne projekcije dopolnitve programa stabilnosti Luksemburga2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realna rast BDP (%) Inflacija po HICP (%) Javnofinančni saldo (% BDP) Primarni saldo (% BDP) Ciklično prilagojen saldo (% BDP)1 Bruto javni dolg (% BDP) | 2,9 2,5 +0,8 +1,0 +1,4 5,3 | 4,4 2,6 –1,4 –1,2 –0,7 5,0 | 3,8 3,2 –1,0 –0,9 +0,3 5,0 | 3,3 1,5 –0,9 –0,8 +1,4 4,6 | 4,3 1,7 –1,0 –0,9 +2,0 4,5 |1 Izračuni služb Komisije z uporabo skupno dogovorjene metodologije in podatkov iz programa.[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednji spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] UL C 124, 5.5.1999.[3] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10. 7. 2001.[4] COM(2002) 668, 27.11.2002.


title: Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2014

text:
               29.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 247/63

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 8. julija 2014
   v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Latvije za stabilnost za leto 2014
   2014/C 247/12
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel Priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav članic oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 9. julija 2013 sprejel Priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2013 in dal mnenje o dopolnjenem konvergenčnem programu Latvije za obdobje 2012–2016.

               (5)

               Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Komisija je 13. novembra 2013 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (7)

               Latvija je 29. aprila 2014 predložila nacionalni program reform za leto 2014, 30. aprila 2014 pa še svoj program za stabilnost za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je postopoma odpraviti nominalni primanjkljaj in ohraniti strukturni saldo, ki je v skladu s srednjeročnim ciljem, ob upoštevanju dovoljenega začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja zaradi učinka sistemske pokojninske reforme. Program za stabilnost je spremenil srednjeročni cilj z ‐ 0,5 % na - 1,0 %; nov srednjeročni cilj odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Načrtovano gibanje nominalnega salda v programu Latvije za stabilnost pomeni postopno poslabšanje (preračunanega) strukturnega salda, čeprav je še vedno v mejah, ki jih dovoljuje izvajanje pokojninske reforme. Ob upoštevanju dovoljenega odstopanja od srednjeročnega cilja je načrtovani strukturni primanjkljaj usklajen z zahtevo Pakta za stabilnost in rast do leta 2016. Vendar pa načrtovano povečanje v preračunanem strukturnem primanjkljaju v letu 2017 vodi v odstopanje od zahtevane prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja. Na splošno je proračunska strategija, opisana v programu za stabilnost, v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Javni dolg bo predvidoma ostal precej pod 60 % BDP v celotnem programskem obdobju, do leta 2017 pa naj bi se zmanjšal na 31 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, ki ni bil uradno potrjen s strani neodvisne institucije, je verjeten. Gospodarska rast se bo v programskem obdobju predvidoma ohranila pri 4 % na leto, predvideno pa je skromno povečanje cen.

               (9)

               Proračunski scenarij programa za stabilnost predvideva močan upad deleža javnih prihodkov in odhodkov v BDP, kar odraža več ukrepov za zmanjšanje prihodkov glede na ciljne omejitve odhodkov. Vse večje zahteve po porabi v več področjih politike predstavljajo tveganje za predvideno zmanjšanje odhodkov v programu. Napoved služb Komisije iz pomladi 2014 kaže, da je fiskalna politika za leto 2014 v skladu z zahtevo Pakta za stabilnost in rast, vendar obstaja tveganje, da bo leta 2015 prišlo do odstopanja. Na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da odstopanje strukturnega primanjkljaja od srednjeročnega cilja v letu 2014 odraža učinek sistemske pokojninske reforme, medtem ko se bo leta 2015 pojavilo tveganje odklona od zahtevane prilagoditvene poti.

               (10)

               Latvija je sprejela ukrepe za zmanjšanje davčnega bremena oseb z nizkimi dohodki in družin z vzdrževanci ter za okrepitev davkov na premoženje in okoljskih davkov, vendar pa reven in oblika teh davkov nimata zadostnega učinka na vedenje gospodarskih subjektov, tako da so še vedno prisotne nekatere okoljsko škodljive subvencije. Čeprav so organi dosegli nekaj napredka pri večjem upoštevanju davčnih predpisov in zmanjšanju deleža neprijavljenih gospodarskih dejavnosti, zlasti z izboljšanjem ocene tveganja in strožjimi sankcijami proti goljufivem ravnanju, se še vedno soočajo z izzivi v boju proti davčnim goljufijam in utajam. Čeprav prihodki od davkov na potrošnjo pomenijo precejšen delež skupne obdavčitve, imajo precejšen potencial za dodatno povečanje, če se bo upoštevanje davčnih predpisov izboljšalo.

               (11)

               Ne glede na prvotno ambiciozen načrt reforme visokošolskega izobraževanja, Latvija ni dosegla napredka pri vzpostavitvi mednarodno priznanega akreditacijskega sistema; načrti za uvedbo novega modela financiranja so okvirno predvideni za leto 2016, konsolidacija visokošolskih ustanov je bila oslabljena, omejitve glede uporabe tujih jezikov pa so ostale nespremenjene. To je kljub dejstvu, da obstajajo velike možnosti za reformo visokošolskega izobraževanja, ki je preobsežno glede na krčenje prebivalstva, ponuja preveliko posebnih študijskih programov in je manj privlačno za tuje študente in učiteljski kader. Rezultati prve neodvisne ocene raziskovalnih ustanov kažejo, da 21 % znanstvenikov v ekvivalentu polnega delovnega časa dela za 10 % ocenjenih ustanov, ki lahko šteje za mednarodne raziskovalne centre na visoki ravni. Poleg tega je bila leta 2012 intenzivnost R&R v Latviji samo 0,66 % BDP in ne kaže, da bo dosegla svoj cilj strategije Evropa 2020, tj. dodelitev 1,5 % BDP za R&R.

               (12)

               Latvija je dosegla napredek pri zmanjševanju brezposelnosti, saj je slednja občutno upadla. Vendar je brezposelnost mladih še vedno visoka, zato so potrebni ukrepi za pomoč neaktivnim neregistriranim mladim. Čeprav je Latvija sprejela ukrepe v zvezi z neskladji med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih ter kakovostjo poklicnega izobraževanja, je treba tem znanjem in spretnostim še vedno posvečati pozornost, zlasti za izboljšanje kakovosti vajeništva in razvoj celovitega sistema poklicnega svetovanja. Aktivna politika trga dela je še vedno omejena v obsegu in se preveč opira na javna dela.

               (13)

               V Latviji je še vedno visoka stopnja revščine delovno sposobnega prebivalstva. Latvija je sprejela nekaj ukrepov, da bi reformirala socialno pomoč, in končala obsežno oceno sistema socialnega varstva, ki daje trdno osnovo za reformo, podprto z dejstvi. Občutno je povečala različna nadomestila v zvezi z otroki in povišala prage za neobdavčitev pri dohodnini vzdrževancev. Vendar učinkovitost socialne zaščite v smislu zmanjševanja revščine ni zadovoljiva, oblikovanje učinkovite varnostne socialne mreže pa še vedno predstavlja izziv. Na splošno velik delež prebivalstva ogroža revščina ali socialna izključenost, kar še bolj velja za otroke. Revščina in socialna izključenost še zlasti ogrožata družine z otroki, brezposelne, invalide in ljudi na podeželju. Poraba Latvije za socialno zaščito kot odstotek BDP je najnižja v Uniji. Dostop do zdravstvenega varstva ovirajo stroški, vključno z visokimi neposrednimi plačili in zelo razširjenimi neformalnimi plačili, tako da ostaja velik delež prebivalstva z neizpolnjenimi potrebami po zdravstvenem varstvu. Obstaja možnost za izboljšanje učinkovitosti sistema, zagotavljanje stroškovno učinkovitega financiranja in spodbujanje dejavnosti za preprečevanje bolezni.

               (14)

               Latvija je dosegla nekaj napredka pri odpiranju trga električne energije za konkurenco, to pa se bo razširilo na gospodinjski sektor v začetku leta 2015. Junija 2013 se je pridružila nordijski borzi električne energije (Scandinavian-Baltic Nord Pool Spot). Potrebna je nadaljnja okrepitev energetskih povezav s trgom EU, saj je trenutno Latvija odvisna od uvoza, čezmejna električna povezava z Estonijo pa je največkrat preobremenjena. Zato je razvoj infrastrukture ključnega pomena, Latvija pa se sooča z nemajhnimi izzivi pri zapiranju infrastrukturne vrzeli. Doseženega je bilo tudi nekaj napredka v sektorju zemeljskega plina, ker je parlament odobril spremembe energetskega zakona, ki določa postopno odpiranje trga plina od aprila 2014, vendar je bilo polno odprtje trga prestavljeno na leto 2017. Latvija je predložila uravnoteženo kombinacijo političnih ukrepov za varčevanje z energijo v glavnih gospodarskih sektorjih, tako da bo v prihodnjih letih več kot 70 % prihrankov energije ustvarjenih v stavbnem sektorju. Vendar so potrebne dodatne izboljšave prometnega in stavbnega sistema ter sistema ogrevanja.

               (15)

               Latvija je sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje zmogljivosti sodstva, da se zmanjšajo sodni zaostanki in skrajša trajanje postopkov. Vendar pa veliko število sodnih zaostankov še vedno ogroža poslovanje in treba je končati reforme za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti sodstva, vključno z insolventnostjo, mediacijo in arbitražo. Latvija je predlagala ambiciozne reforme javne uprave, vendar je njihovo izvajanje počasno in se ne izvaja na ravni lokalnih organov, reforma podjetij v državni lasti pa zelo zamuja. Potrebne so spremembe zakona o konkurenci, da bo svet za konkurenco pridobil večjo institucionalno in finančno neodvisnost in bo učinkovito posredoval proti dejavnostim javnih in zasebnih subjektov, ki omejujejo konkurenco.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo latvijske ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so zajeta v priporočilih iz točk 1 do 5 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Latvije za stabilnost, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (6). Kot država, katere valuta je euro, bi morala Latvija tudi zagotoviti popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Latvija v obdobju 2014–2015 ukrepa tako, da:

               1.

               Obdrži trden fiskalni položaj v letu 2014 in od leta 2015 naprej okrepi proračunsko strategijo ter tako zagotovi, da bo odstopanje od srednjeročnega cilja ostalo omejeno na učinek sistemske pokojninske reforme. Nadaljuje prizadevanja za dodatno zmanjšanje davčnega bremena prejemnikov nizkih dohodkov v okviru preusmeritve v rasti prijazne davke na premoženje in okoljske davke ter z izboljšanjem izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov.

               2.

               Pospeši izvajanje visokošolske reforme, zlasti z vzpostavitvijo neodvisne akreditacijske agencije in modela financiranja, ki nagrajuje kakovost. Zagotovi poklicno svetovanje na vseh ravneh izobraževanja, izboljša kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z okrepitvijo vajeništva, ter doseže napredek, kar zadeva zaposljivost mladih, vključno s sprejemanjem ukrepov v podporo izobraževanja in usposabljanja neregistriranih mladih, ki niso zaposleni. Sprejme ukrepe za bolj integriran in celovit raziskovalni sistem, na primer z usmerjanjem financiranja v mednarodno konkurenčne raziskovalne ustanove.

               3.

               Reformira socialno pomoč in njeno financiranje, da se zagotovijo boljša pokritost, zadostna nadomestila, okrepljena aktivacija in ciljno usmerjene socialne storitve. Poveča pokritost aktivne politike trga dela. Poveča stroškovno učinkovitost, kakovost in dostopnost sistema zdravstvenega varstva.

               4.

               Pospeši razvoj električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami članicami za diverzifikacijo virov energije in spodbujanje konkurence prek izboljšane integracije baltskih energetskih trgov. Nadaljuje s prizadevanji za povečanje energetske učinkovitosti v prometnem in stavbnem sistemu ter sistemu ogrevanja.

               5.

               Konča reforme sodstva, vključno z nedokončanimi reformami na področju insolventnosti, arbitraže in mediacije, da se zagotovi pravosodno okolje, ki je bolj prijazno podjetjem in potrošnikom. Pospeši reforme javne uprave, vključno z izvajanjem reforme upravljanja z državnimi podjetji ter povečanjem institucionalne in finančne neodvisnosti sveta za konkurenco.

      V Bruslju, 8. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2014 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  UL C 217, 30.7.2013, str. 47.

      (4)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (6)  Glej stran 141 tega Uradnega lista.


title: Priporočila o najboljši praksi za elemente potrdila Skupnosti o končni uporabi – Dogovor v Delovni skupini Sveta za blago z dvojno rabo, 31. oktober 2008 , in potrditev v Odboru stalnih predstavnikov, 23. december 2008 ; potrdilo, po potrebi ustrezno podpisano in žigosano, zagotovijo izvozniki, ki pri svojih nacionalnih organih zaprosijo za dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo (prim. člen 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1334/2000

text:
               16.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 11/1

         Priporočila o najboljši praksi za elemente potrdila Skupnosti o končni uporabi – Dogovor v Delovni skupini Sveta za blago z dvojno rabo, 31. oktober 2008, in potrditev v Odboru stalnih predstavnikov, 23. december 2008; potrdilo, po potrebi ustrezno podpisano in žigosano, zagotovijo izvozniki, ki pri svojih nacionalnih organih zaprosijo za dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo (prim. člen 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1334/2000
   (2009/C 11/01)