title: Priporočilo Komisije (EU) 2022/495 z dne 25. marca 2022 o spremljanju prisotnosti furana in alkilfuranov v živilih

text:
               28.3.2022

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 100/60

      PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/495
      z dne 25. marca 2022
      o spremljanju prisotnosti furana in alkilfuranov v živilih
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Furan in alkilfurani, ki vključujejo metilfurane, kot so 2-metilfuran, 3-metilfuran in 2,5-dimetilfuran, so procesna onesnaževala, ki nastanejo v živilih med toplotno obdelavo.

                  (2)

                  Odbor Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) za onesnaževala v prehranski verigi je leta 2017 sprejel znanstveno mnenje o tveganjih, ki jih prisotnost furana in metilfuranov v živilih predstavlja za javno zdravje (1). Ugotovil je, da trenutne ravni izpostavljenosti furanu kažejo na nevarnost za zdravje. Za metilfurane je bilo v mnenju ugotovljeno, da lahko znatno prispevajo k splošni izpostavljenosti furanu in alkilfuranom ter tako povečujejo nevarnost za zdravje. Ker pa ni podatkov o prisotnosti metilfuranov v živilih, je EFSA priporočila pripravo dodatnih podatkov na tem področju. Zlasti se poroča o prisotnosti furana in alkilfuranov v kavi, otroški hrani v kozarcih, juhah za neposredno uživanje, čipsu na osnovi krompirja, sadnih sokovih, žitnih kosmičih za zajtrk, piškotih, krekerjih in hrustljavih kruhih.

                  (3)

                  2-metilfuran in 3-metilfuran je mogoče zanesljivo količinsko opredeliti s trenutno razpoložljivimi analiznimi metodami, medtem ko je potrebno nadaljnje delo za zanesljivo analizo 2,5-dimetilfurana. Vendar če uporabljena analizna metoda to omogoča, bi bilo primerno analizirati in količinsko opredeliti 2,5-dimetilfuran ter sporočiti podatke.

                  (4)

                  Poleg tega je bila v znanstveni literaturi nedavno izpostavljena prisotnost onesnaževal v živilih, povezanih z alkilfurani, razen metilfuranov, kot sta 2-pentilfuran in 2-etilfuran. Zato bi bilo primerno analizirati in količinsko opredeliti take dodatne (nemetilfurane) alkilfurane, pod pogojem, da je analizna metoda zanesljiva za ta namen.

                  (5)

                  Rezultati spremljanja furana in alkilfuranov morajo biti zanesljivi in primerljivi. Zato je primerno zagotoviti navodila o vzorčenju in analizna izvedbena merila.

                  (6)

                  Evropska komisija je pooblastila agencijo EFSA, da zbere vse razpoložljive podatke o prisotnosti kemičnih onesnaževal v živilih in krmi. Ti podatki se uporabljajo v znanstvenih mnenjih in poročilih agencije EFSA o onesnaževalih v živilih in krmi.

                  (7)

                  Zato je primerno priporočiti spremljanje furana in alkilfuranov v živilih ter sporočanje podatkov agenciji EFSA –

            SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

                  1.

                  Države članice bi morale ob dejavnem sodelovanju nosilcev živilske dejavnosti spremljati furan, 2-metilfuran in 3-metilfuran v živilih, zlasti v kavi, otroški hrani v kozarcih (vključno z otroško hrano v posodah, tubah in vrečkah), juhah za neposredno uživanje, čipsu na osnovi krompirja, sadnih sokovih, žitnih kosmičih za zajtrk, piškotih, krekerjih in hrustljavih kruhih.

                  2.

                  Za zagotovitev reprezentativnosti vzorcev bi morale države članice upoštevati postopke vzorčenja iz dela B Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 333/2007 (2). Nosilci živilske dejavnosti bi morali uporabljati ta postopek vzorčenja ali enakovreden postopek vzorčenja, da bi zagotovili reprezentativnost vzorca.

                  3.

                  Za analizo furana, 2-metilfurana in 3-metilfurana v kavi in otroški hrani v kozarcih bi morali države članice in nosilci živilske dejavnosti uporabiti metodo, ki izpolnjuje naslednja merila:

                                 Parameter

                                 Merilo

                              Specifičnost

                              Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa

                              Terenski slepi vzorec

                              Pod mejo zaznavnosti (LOD)

                              Ponovljivost (RSDr)

                              0,66 krat natančnost RSDR, dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

                              Obnovljivost (RSDR)

                              Dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

                              Izkoristek

                              80 % – 110 %

                              Meja zaznavnosti (LOD)

                              Tri desetine meje določljivosti (LOQ)

                              Meja določljivosti (LOQ)

                              Za kavo: ni višja od 20 μg/kg
                              Za otroško hrano v kozarcih: 5 μg/kg

                        Za analizo furana v živilih, razen v kavi in otroški hrani v kozarcih, bi morali države članice in nosilci živilske dejavnosti uporabiti metodo, ki izpolnjuje ta merila, meja določljivosti (LOQ) pa ne bi smela biti višja od 5 μg/kg.
                  Za analizo 2-metilfurana in 3-metilfurana v živilih, razen v kavi in otroški hrani za dojenčke, bi morali imeti laboratoriji vzpostavljene postopke nadzora kakovosti za zagotovitev zanesljivosti pridobljenih rezultatov analiz, pri čemer LOQ ne bi smela biti višja od 5 μg/kg.

                  4.

                  Če uporabljena analizna metoda omogoča določitev alkilfuranov, razen 2-metilfurana in 3-metilfurana, bi morali države članice in nosilci živilske dejavnosti določiti navedene alkilfurane.

                  5.

                  Države članice in nosilci živilske dejavnosti bi morali agenciji EFSA do 30. junija vsako leto predložiti rezultate spremljanja v skladu z zahtevami iz navodil EFSA o standardnem opisu vzorca (SSD) za živila in krmo ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA (3).

         V Bruslju, 25. marca 2022

               Za Komisijo

            Stela KIRIAKIDES

               članica Komisije

         (1)  Odbor EFSA CONTAM (Odbor EFSA za onesnaževala v prehranski verigi); Scientific opinion on the risks for public health related to the presence of furan and methylfurans in food (Znanstveno mnenje o tveganjih za javno zdravje, povezanih s prisotnostjo furana in metilfuranov v živilih). EFSA Journal 2017;15(10):5005, 142 str. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.5005.

         (2)  Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 z dne 28. marca 2007 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in benzo-a-pirena v živilih (UL L 88, 29.3.2007, str. 29).

         (3)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0


title: Priporočilo Sveta (EU) 2021/1459 z dne 9. septembra 2021 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

text:
                  10.9.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 320/1

         PRIPOROČILO SVETA (EU) 2021/1459
         z dne 9. septembra 2021
         o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(b) in (e) ter člena 292, prvi in drugi stavek, Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta).

                     (2)

                     Svet je odtlej sprejel priporočila (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13) ter (EU) 2021/1346 (14) o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve.

                     (3)

                     Svet je 20. maja 2021 sprejel Priporočilo (EU) 2021/816 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (15), da bi posodobil merila, ki se uporabljajo za oceno, ali so nenujna potovanja iz tretjih držav varna in bi morala biti dovoljena.

                     (4)

                     V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice s 1. julijem 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta.

                     (5)

                     Vse od takrat so v Svetu v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter ob uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta, kot je bilo spremenjeno s Priporočilom (EU) 2021/816, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Na seznam bi bilo treba dodati Urugvaj, z njega pa črtati Albanijo, Armenijo, Azerbajdžan, Državo Brunej, Japonsko in Srbijo pa bi bilo treba črtati s seznama.

                     (6)

                     Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen od 9. septembra 2021 še naprej usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav, posebnih upravnih območij ter drugih entitet in teritorialnih ozemelj iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom.

                     (7)

                     V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali ga bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

                     (8)

                     To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (16). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja.

                     (9)

                     To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa Sveta 1999/437/ES (17).

                     (10)

                     To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa 1999/437/ES (18) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (19).

                     (11)

                     To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa 1999/437/ES (20) v povezavi s členom 3 Sklepa 2011/350/EU (21) –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
         Priporočilo (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve, kakor je bilo spremenjeno s priporočili (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170 ter (EU) 2021/1346, se spremeni:

                     (1)

                     Prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:

                                 „1.

                                 Države članice bi morale z 9. septembrom 2021 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I“.

                     (2)

                     Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:

                           „PRILOGA I
                           Tretje države, posebna upravna območja ter druge entitete in teritorialna ozemlja, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah:
                           I.   DRŽAVE

                                       1.

                                       AVSTRALIJA

                                       2.

                                       BOSNA IN HERCEGOVINA

                                       3.

                                       KANADA

                                       4.

                                       JORDANIJA

                                       5.

                                       NOVA ZELANDIJA

                                       6.

                                       KATAR

                                       7.

                                       REPUBLIKA MOLDAVIJA

                                       8.

                                       SAUDOVA ARABIJA

                                       9.

                                       SINGAPUR

                                       10.

                                       JUŽNA KOREJA

                                       11.

                                       UKRAJINA

                                       12.

                                       URUGVAJ

                                       13.

                                       KITAJSKA (*1)

                                 II.   POSEBNA UPRAVNA OBMOČJA LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

                                       Posebno upravno območje Hongkong

                                       Posebno upravno območje Macao

                                 III.   ENTITETE IN TERITORIALNA OZEMLJA, KI JIH NAJMANJ ENA DRŽAVA ČLANICA NE PRIZNAVA KOT DRŽAVE

                                       Tajvan

                        (*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti"

            V Bruslju, 9. septembra 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               G. DOVŽAN

            (1)  UL L 208 I, 1.7.2020, str. 1.

            (2)  UL L 230, 17.7.2020, str. 26.

            (3)  UL L 248, 31.7.2020, str. 26.

            (4)  UL L 261, 11.8.2020, str. 83.

            (5)  UL L 354, 26.10.2020, str. 19.

            (6)  UL L 431, 21.12.2020, str. 75.

            (7)  UL L 33, 29.1.2021, str. 1.

            (8)  UL L 41, 4.2.2021, str. 1.

            (9)  UL L 165 I, 11.5.2021, str. 66.

            (10)  UL L 198, 4.6.2021, str. 1.

            (11)  UL L 221, 21.6.2021, str. 12.

            (12)  UL L 235, 2.7.2021, str. 27.

            (13)  UL L 255, 16.7.2021, str. 3.

            (14)  UL L 306, 31.8.2021, str. 4.

            (15)  UL L 182, 21.5.2021, str. 1.

            (16)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

            (17)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

            (18)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

            (19)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

            (20)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

            (21)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2021 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banca d’Italia (ECB/2021/41) 2021/C 370/01

text:
               15.9.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 370/1

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE
      z dne 7. septembra 2021
      Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banca d’Italia
      (ECB/2021/41)
      (2021/C 370/01)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

                  (2)

                  Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banca d’Italia, družbe BDO Italia S.p.A., je potekel po reviziji za poslovno leto 2020. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2021.

                  (3)

                  Banca d’Italia je za svojega zunanjega revizorja za poslovni leti 2021 in 2022 izbrala družbo Deloitte & Touche S.p.A. –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Priporoči se, da se družba Deloitte & Touche S.p.A. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banca d’Italia za poslovni leti 2021 in 2022.

         V Frankfurtu na Majni, 7. septembra 2021

               Predsednica ECB

            Christine LAGARDE