               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj z namenom porazdelitve koncesij Unije v okviru STO glede tarifnih kvot, priloženih Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Vlada Združenega kraljestva je 29. marca 2017 uradno obvestila Evropski svet, da namerava Združeno kraljestvo izstopiti iz Evropske unije (EU), katere država članica je trenutno.

               Posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU presegajo dvostranski odnos med EU in Združenim kraljestvom, zlasti glede obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO). EU in Združeno kraljestvo sta prvotni članici STO. Ko je Evropska skupnost leta 1994 sprejela Sporazum o STO in mnogostranske trgovinske sporazume, je bil seznam koncesij in obveznosti, ki je bil Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT 1994) priložen za Evropske skupnosti (seznam EU v okviru STO), s tem samodejno priložen tudi za Združeno kraljestvo. Seznam EU tako vsebuje obveznosti, ki veljajo tudi za Združeno kraljestvo kot članico STO.

               Kar zadeva EU, se bodo njene predvidene obveznosti za blago še naprej uporabljale na njenem ozemlju, vendar pa bodo za obstoječe količinske zaveze EU, zlasti tarifne kvote, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU potrebne določene prilagoditve. Ker seznam EU v okviru STO ne bo več veljal za Združeno kraljestvo, mora porazdelitev obstoječih tarifnih kvot EU, vezanih na STO (za kmetijske, ribiške in industrijske proizvode), med Združenim kraljestvom in EU začeti veljati na datum, na katerega seznam EU v okviru STO za Združeno kraljestvo ne velja več.

               V skladu z določbami člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij bo morala EU z zadevnimi članicami STO, za katere je bilo ugotovljeno, da imajo pravice dostopa do zadevnega trga v okviru posameznih tarifnih kvot (ki so zainteresirane kot glavne ali pomembne dobaviteljice ali imajo prednostno pogajalsko pravico), voditi pogajanja glede porazdelitve tarifnih kvot. Poleg tega se bo EU posvetovala s članicami STO, ki imajo pravice do posvetovanja.

               Ta pogajanja bodo morala biti izvedena v zelo kratkem časovnem roku. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo iz EU izstopilo 30. marca 2019. Pri tem je treba omeniti, da trenutno potekajo pogajanja o sporazumu o izstopu ter da so pogajalci EU in Združenega kraljestva dosegli dogovor glede besedila prehodnih določb, v skladu s katerimi bi se po začetku veljavnosti sporazuma o izstopu pravo Unije, vključno z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, kot je GATT 1994, za Združeno kraljestvo moralo uporabljati od datuma izstopa do 31. decembra 2020.

               Ni mogoče izključiti dejstva, da sporazumi iz člena XXVIII z zadevnimi članicami STO v razpoložljivem roku morda ne bodo sklenjeni, vsaj ne za vse zadevne tarifne kvote.

               Zato Komisija hkrati s tem priporočilom predlaga temeljni zakonodajni akt (v skladu z rednim zakonodajnim postopkom), s katerim bi se zagotovilo, da lahko EU v primeru, ko takšni sporazumi iz člena XXVIII niso sklenjeni, nadaljuje z enostransko porazdelitvijo tarifnih kvot v skladu s členom XXVIII ter da se Komisiji podelijo potrebna pooblastila za posledično spremembo zadevnih določb EU o uvedbi in izvajanju zadevnih tarifnih kvot.

               Cilj tega priporočila je torej pooblastiti Komisijo za začetek pogajanj v skladu s členom XXVIII GATT 1994 za spremembo zadevnih koncesij (zlasti tarifnih kvot, vezanih na STO) s seznama Evropske unije v okviru STO zaradi njihove porazdelitve med Unijo in Združenim kraljestvom.

               Poleg tega mora Združeno kraljestvo začeti postopke v okviru STO za določitev lastnega seznama koncesij in obveznosti že pred datumom, na katerega preneha biti država članica Unije. Zato je treba Združenemu kraljestvu dovoliti, da izvede potrebne postopke v ta namen, da bi se dosegel dogovor z drugimi članicami STO glede njegovega deleža tarifnih kvot, ki so trenutno vključene na seznam Evropske unije v okviru STO.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

               Ni relevantno.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

               Ni relevantno.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Člen 207 ter člen 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

               Skupna trgovinska politika je v členu 3 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) navedena kot eno od področij, ki so v izključni pristojnosti Unije. V skladu s členom 5(3) PDEU se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki so v izključni pristojnosti Unije.

               •Sorazmernost

               V tem priporočilu se predlaga, da Svet pooblasti Komisijo za začetek pogajanj v skladu s členom XXVIII GATT 1994 z namenom spremembe koncesij EU v okviru STO glede vezanih tarifnih kvot. V skladu s pravili STO je ta postopek treba uporabiti za spremembo koncesij, ki so določene na seznamu članice STO. Glede na to je predlagani ukrep sorazmeren z zgoraj navedenimi cilji.

               •Izbira instrumenta

               Razpoložljivi instrument za dosego tega cilja je mednarodni sporazum. Zato je potrebno pooblastilo za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

               Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

               Ni relevantno.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

               Ni relevantno.

               •Ocena učinka

               Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

               Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

               Ni relevantno.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

               Ni relevantno.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

               Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

               Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

               Ni relevantno.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o odobritvi začetka pogajanj z namenom porazdelitve koncesij Unije v okviru STO glede tarifnih kvot, priloženih Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

                  ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Obstoječe količinske zaveze na področju blaga, ki jih je Evropska unija sprejela v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), bodo zahtevale določene prilagoditve, ki bodo odražale izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) iz Unije. Zlasti je treba obstoječe tarifne kvote za nekatere kmetijske, ribiške in industrijske proizvode, ki so vključene na seznam koncesij in obveznosti Unije, priložen Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT 1994), po izstopu Združenega kraljestva iz Unije porazdeliti med Združenim kraljestvom in Unijo.

               (2)Komisija bi zato morala biti pooblaščena, da na podlagi člena XXVIII GATT 1994 s članicami STO, ki imajo pogajalske pravice, začne pogajanja glede spremembe navedenih tarifnih kvot.

               (3)Združeno kraljestvo mora začeti postopke v okviru STO za določitev lastnega seznama koncesij in obveznosti že pred datumom, na katerega preneha biti članica Unije.

               (4)Zato je treba Združenemu kraljestvu dovoliti, da izvede potrebne postopke z namenom določitve lastnega seznama koncesij in obveznosti, priloženega GATT 1994, vključno s pogajanji z drugimi članicami STO o deležih tarifnih kvot, ki naj bi se vključile na seznam –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

                  Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije začne pogajanja s članicami STO, ki imajo pogajalske pravice, glede spremembe tarifnih kvot, ki so trenutno vključene na seznam koncesij in obveznosti Unije, priložen GATT 1994.

               Člen 2

                  Pogajalske smernice, naslovljene na Komisijo, so določene v Prilogi.

               Člen 3

                  Pogajanja vodi Komisija ob posvetovanju z [ime posebnega odbora vnese Svet].

               Člen 4

                  Združenemu kraljestvu se dovoli, da izvede potrebne postopke z namenom določitve lastnega seznama koncesij in obveznosti, priloženega GATT 1994, ter kakršnih koli tam določenih količinskih omejitev, vključno s pogajanji z drugimi članicami STO o deležu tarifnih kvot, ki so trenutno vključene na seznam koncesij in obveznosti Unije, priložen GATT 1994.

               Člen 5

                  Ta sklep je naslovljen na Komisijo in Združeno kraljestvo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj,22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za SKLEP SVETA
            o odobritvi začetka pogajanj z namenom porazdelitve koncesij Unije v okviru STO glede tarifnih kvot, priloženih Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije

               PRILOGA

               (1) Komisija si prizadeva za pogajanja o sporazumu s članicami STO, ki imajo pogajalske pravice, in posvetovanja s članicami STO, ki imajo pravice do posvetovanja, v skladu s členom XXVIII GATT 1994 z namenom spremembe koncesij Unije v okviru STO glede tarifnih kvot, določenih na seznamu koncesij in obveznosti Unije, ki je priložen GATT 1994.

               (2) Komisija vodi pogajanja z namenom spremembe koncesij Unije, zlasti s porazdelitvijo obstoječih tarifnih kvot med Združenim kraljestvom in Unijo po izstopu Združenega kraljestva iz Unije.

               (3)Komisija ravna v skladu s postopkom za spremembo seznama Unije v skladu z ustreznimi določbami STO, zlasti členom XXVIII GATT 1994
                  1
                in Dogovorom o razlagi člena XXVIII GATT 1994
                  2
               .

               (4)Komisija Svetu poroča o izidu pogajanj in po potrebi o morebitnih pomembnih spremembah, do katerih lahko pride med pogajanji.

                     (1)

                        Besedilo sporazuma je na voljo na naslednji povezavi:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        Besedilo sporazuma je na voljo na naslednji povezavi:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 427 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2018in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2018

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združenega kraljestva ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Združeno kraljestvo
                  4
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava zapustiti Evropsko unijo. Razen če ne bo z ratificiranim sporazumom o izstopu določen drug datum ali če Evropski svet v skladu s členom 50(3) Pogodbe o Evropski uniji in po dogovoru z Združenim kraljestvom soglasno ne sklene, da se Pogodbi prenehata uporabljati pozneje, se bo celotno primarno in sekundarno pravo Unije za Združeno kraljestvo prenehalo uporabljati 30. marca 2019 ob 00:00h po srednjeevropskem času. Združeno kraljestvo bo takrat postalo tretja država. Pogajanja potekajo, da se zagotovi urejeni izstop, vključno z možnostjo, da se prehodno obdobje podaljša do konca leta 2020, v tem času pa bi se zakonodaja Unije še naprej uporabljala za Združeno kraljestvo in v njem. V tem okviru Komisija ni predstavila ali pripravila nobenega scenarija glede morebitnih ureditev med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, ki bi časovno presegale izstop, saj o teh vprašanjih še vedno potekajo pogajanja.

               (4)Združeno kraljestvo je 30. aprila 2018 predložilo nacionalni program reform za leto 2018 in konvergenčni program za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Za Združeno kraljestvo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2017/2018 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj znižal z 2,2 % BDP v letu 2017/2018 na 1.8 % BDP v letu 2018/2019 ter na 1,7 % BDP v letu 2019/2020. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v obdobju med letoma 2017/2018 in 2019/2020 pretežno ustalil pri 85,5 % ter se nato v letu 2021/2022 znižal na 84,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Čeprav so ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja, na splošno dobro opredeljeni, naraščajoči pritiski na javnofinančne odhodke na številnih področjih predstavljajo tveganje za dosego načrtovanega zmanjšanja primanjkljaja.

               (7)Svet je 11. julija 2017 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  7
                v letu 2018/2019 ne bo presegla 1,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Hkrati je Svet navedel, bi bilo treba upoštevati doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Združenega kraljestva. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2018 obstaja v letu 2018/2019 tveganje določenega odklona od zahtev preventivnega dela Pakta za stabilnosti in rast.

               (8)V letu 2019/2020, ko naj bi bil delež javnega dolga v BDP v Združenem kraljestvu nad 60 % BDP, proizvodna vrzel pa naj bi znašala 0,4 % BDP, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 1,6 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,6 % BDP, kot izhaja iz matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Ob nespremenjenih politikah naj bi Združeno kraljestvo v letu 2019/2020 izpolnjevalo to zahtevo. Na prvi pogled se pričakuje, da bo Združeno kraljestvo v letih 2018/2019 in 2019/2020 izpolnjevalo prehodno pravilo glede dolga zaradi dovoljenega letnega odklona v višini 0,25 %. Na splošno Svet meni, da mora biti Združeno kraljestvo od leta 2018/2019 dalje pripravljeno sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Letna neto ponudba stanovanj se še naprej povečuje ob podpori sklopa vladnih pobud za spodbujanje stanovanjskega trga in cikličnega okrevanja. Vendar je še vedno precej nižja od ocenjenega povpraševanja, zato zagotavljanje zadostnega obsega stanovanj za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv. To je povezano z zelo strogo in zapleteno ureditvijo trga zemljišč. Pomanjkanje stanovanj in visoki stanovanjski stroški so še posebej pereča vprašanja, povezana z visokim in rastočim povpraševanjem, denimo v urbanih središčih in njihovi okolici. Vlada se problema zaveda in si je zastavila ambiciozne cilje za povečanje ponudbe v prihodnjih letih. Hkrati je ponovno potrdila svojo zavezo, da bo omejila razvoj v okolici urbanih središč. Lastništvo stanovanj se je med mlajšimi generacijami znatno zmanjšalo, kar prispeva k medgeneracijski neenakosti. Produktivnost dela je nizka in stagnira. Veliki deli gospodarstva so primerjalno gledano razmeroma neuspešni glede na glavne dejavnike produktivnosti – znanja in spretnosti, naložbe in učinkovite poslovne procese. Cestna, železniška in letalska omrežja Združenega kraljestva so prav tako pod znatnim in naraščajočim pritiskom glede zmogljivosti.

               (10)Čeprav so nominalni podatki o trgu dela še vedno pozitivni pri večini meril, se še vedno pojavljajo pomisleki glede kakovosti nekaterih delovnih mest. To je povezano z vprašanji razvoja znanj in spretnosti, netipičnih oblik dela, plač, produktivnosti, udeležbe na trgu dela in revščine delovno sposobnega prebivalstva. V zvezi z vsemi navedenimi vprašanji so bili napovedani pomembni ukrepi politike in nadaljnji razvoj. Bistvenega pomena je skladnost teh povezanih politik. Kar se tiče znanj in spretnosti, je bil do zdaj poudarek večinoma na vajeništvu in reformah strokovnega izobraževanja. Na obeh področjih bi osredotočenost na kakovost lahko zagotovila trajnostni multiplikacijski učinek za družbo in gospodarstvo. Združeno kraljestvo je med državami članicami, ki že izpolnjujejo več kot dve tretjini osnutkov meril evropskega okvira za kakovostna in učinkovita vajeništva, zato je mogoče določati in spremljati cilje glede kakovosti, npr. s spremljanjem diplomantov. Za zagotavljanje možnosti vseživljenjskega učenja, zlasti za zaposlene, ki so obtičali na začetni stopnji zaposlitve, so potrebni viri, sorazmerni s tistimi, ki so namenjeni za vajeništva, ter nove ravni kvalifikacij T (T-Levels) za mlade, ki so opustili šolanje.

               (11)Pozornost bo treba v prihodnje posvečati tudi vprašanjem socialne zaščite in vključevanja. Uvajajo se reforme otroškega varstva, vendar bo morda potrebnih več zmogljivosti, zlasti za otroke, mlajše od treh let. Učinek nekaterih reform in krčenj na področju socialne varnosti še ni v celoti prišel do izraza, zlasti pri družinah, katerih člani so zaposleni.

               (12)V okviru evropskega semestra za leto 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU za prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi obseg njihove skladnosti s pravili in smernicami EU.

               (13)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2018, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

               PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP.

               2.Poveča ponudbo stanovanj, zlasti na območjih, kjer je povpraševanje največje, vključno z dodatnimi reformami sistema načrtovanja.

               3.Obravnava potrebe po spretnostih in znanjih ter razvoju z določanjem ciljnih rezultatov glede kakovosti in učinkovitosti vajeništev ter z večjim vlaganjem v izpopolnjevanje za osebe, ki so že vključene v delovno silo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 404 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2018in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2018

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Dansko
                  4
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Danska je 24. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in konvergenčni program za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2018 načrtuje, da bo dosegla nominalni primanjkljaj v višini 0,7 % BDP v letu 2018 ter da bo še naprej izpolnjevala srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, v celotnem obdobju programa do leta 2025. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2018 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2018 padel na 35,6 % in se dodatno zmanjšal na 34,2 % v letu 2020, preden bi se povečal na skoraj 40 % do leta 2025. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten v obdobju programa. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2018 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,3 % BDP v letu 2018 in 0,9 % BDP v letu 2019, kar je nekoliko nad ciljem iz konvergenčnega programa za leto 2018 in nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet meni, da bo Danska v letih 2018 in 2019 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Pogoja za trajnostno rast na Danskem sta, da se v času demografskih izzivov zagotovi ponudba delovne sile in da se obravnava nastajajoče pomanjkanje delovne sile v posameznih sektorjih. Reforme, namenjene povečanju udeležbe in stopenj zaključenega šolanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ter ukrepi za boljši razvoj digitalnih spretnosti in znanj, bodo verjetno povečali ponudbo usposobljenih delavcev. Poleg tega bi bili v tem pogledu koristni ukrepi za boljše vključevanje marginaliziranih in prikrajšanih skupin na trg dela. To velja za mlade z nizko stopnjo izobrazbe, osebe z zmanjšano delovno sposobnostjo in invalide ter ljudi z migrantskim ozadjem. Nedavni ukrepi za vključitev v zaposlovanje so se začeli izvajati počasi, vendar se zdi, da izboljšujejo položaj novo prispelih beguncev. Vključevanje otrok z migrantskim ozadjem v izobraževalni sistem je še vedno ključni izziv, zaradi česar je njihov učni uspeh v primerjavi z drugimi otroki v povprečju nižji.

               (7)Visoka rast produktivnosti je temeljna za podpiranje gospodarske rasti, ohranjanje razmeroma visoke ravni blaginje na Danskem in zagotavljanje konkurenčnosti države. Na Danskem je raven produktivnosti v primerjavi z drugimi državami članicami EU sicer visoka, vendar rast produktivnosti že dolgo upada in obstaja široka vrsta možnih ovir za to rast (kar sta ugotovila tudi danski odbor za produktivnost in organ, pristojen za konkurenco). Počasna rast produktivnosti je zaznamovala zlasti storitve, usmerjene na domači trg, glede katerih je vlada leta 2017 sprejela le omejene ukrepe za povečanje konkurence in pri katerih nekateri deli, kot so hipotekarne banke, niso izpostavljeni tuji konkurenci. Šibka konkurenca v več sektorjih storitev, usmerjenih na domači trg (npr. na področju trgovine na drobno, financ, distribucije gospodarskih javnih služb in mrežnih gospodarskih panog, prevoza ter veleprodaje farmacevtskih izdelkov), še vedno zavira produktivnost, naložbe in ustvarjanje delovnih mest.

               (8)Po več letih znatnega povečevanja cen stanovanj se pojavljajo tveganja precenitve, zlasti na osrednjih urbanih območjih. Evropski odbor za sistemska tveganja je izdal opozorilo osmim državam EU, vključno z Dansko, v katerem je izpostavil srednjeročne ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin zaradi zvišanja cen nepremičnin skupaj z visoko zadolženostjo gospodinjstev. Gospodinjstva so leta 2017 še naprej zmanjševala svoj dolg, vendar ta ostaja med najvišjimi v EU (kot % BDP) in nad tem, kar je v skladu z ocenami Evropske komisije utemeljeno z ekonomskimi dejavniki in bonitetnimi pragovi. Poleg tega se delež hipotek z zelo visokimi ravnmi razmerja med posojilom in dohodkom zlasti v Københavnu in njegovi okolici od leta 2013 naprej močno povečuje. Danski organi so sprejeli več novih makrobonitetnih ukrepov za nadaljnje omejevanje tveganih posojil (veljavnih od leta 2018 do leta 2020) ter za reševanje regionalnih neravnovesij v zvezi s cenami nepremičnin uvedli reformo davka na nepremičnine (veljavno od leta 2021). Kljub temu pa kombinacija zelo visokih razmerij med posojilom in dohodkom, velikega dolga z visoko obrestno občutljivostjo in potencialno precenjenih cen nepremičnin povečuje tveganje za popravek cen, ki bi lahko škodoval realnemu gospodarstvu in bančnemu sektorju.

               (9)V okviru evropskega semestra 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (10)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2018 in meni, da bo Danska po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               PRIPOROČA, da Danska v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.Poveča konkurenco v sektorjih storitev, usmerjenih na domači trg, npr. na področju distribucije gospodarskih javnih služb in mrežnih gospodarskih panog ter v finančnem sektorju.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 401 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2018in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2018

                  in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil na zasedanju 22. marca 2018. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) sprejel 14. maja 2018.

               (2)Belgija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja, ki je izraženo v priporočilih 1 do 3 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Belgijo
                  4
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Belgija je 27. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in program za stabilnost za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  5
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Za Belgijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu za stabilnost za leto 2018 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 1,0 % BDP v letu 2017 na presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2021. Srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2020. Vendar preračunani strukturni saldo
                  7
                še vedno kaže, da bo imela država v letu 2020 primanjkljaj v višini 0,2 %. Potem ko je dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2014 dosegel najvišjo vrednost pri približno 107 % BDP in se nato v letu 2017 zmanjšal na približno 103 % BDP, naj bi se v skladu s programom za stabilnost za leto 2018 do leta 2021 zmanjšal na 94,6 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje ciljev glede primanjkljaja od leta 2019 naprej, niso bili opredeljeni, kar v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2018 in ob nespremenjenih politikah prispeva k predvidenemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2019.

               (7)Komisija je 23. maja 2018 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2017 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju referenčnega merila glede zmanjšanja dolga. Po oceni vseh relevantnih dejavnikov v poročilu zaradi pomanjkanja dovolj zanesljivih dokazov za sklep o obstoju znatnega odklona v Belgiji v letu 2017 ter v letih 2016 in 2017 skupaj ni bilo mogoče dokončno skleniti, ali je merilo glede dolga, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, izpolnjeno. Komisija bo ponovno ocenila skladnost na podlagi naknadnih podatkov za leto 2018, ki bodo sporočeni spomladi 2019.

               (8)Program za stabilnost za leto 2018 kaže, da je učinek varnostnih ukrepov v letu 2017 na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki za varnostne ukrepe v letu 2017 znašali 0,04 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je resnost teroristične grožnje izreden dogodek, njegov učinek na belgijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi teh dodatnih stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2017 znižana.

               (9)Svet je 11. julija 2017 Belgiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  8
                v letu 2018 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Hkrati je bilo navedeno, da bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj doseganja fiskalne naravnanosti, ki prispeva tako h krepitvi trenutnega okrevanja kot tudi k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Na podlagi ocene Komisije glede moči okrevanja v Belgiji, pri kateri so bili ustrezno upoštevani izzivi države glede vzdržnosti in ki je bila izvedena v okviru mnenja Komisije o osnutku proračunskega načrta države, ni treba upoštevati nobenih dodatnih elementov v zvezi s tem. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2018 obstaja v letu 2018 ter v letih 2017 in 2018 skupaj tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.

               (10)V letu 2019, ko naj bi bil delež javnega dolga Belgije nad 60 % BDP in naj bi proizvodna vrzel predvidoma znašala 0,4 %, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 1,8 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,6 % BDP, kot izhaja iz matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Ob nespremenjenih politikah obstaja v letu 2019 ter v letih 2018 in 2019 skupaj tveganje znatnega odklona od te zahteve. Po napovedi Belgija v letih 2018 in 2019 na prvi pogled ne bo izpolnjevala pravila glede dolga. Na splošno Svet meni, da bi bilo treba z letom 2018 sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi skladnost z določbami Pakta za stabilnost in rast. Uporaba morebitnih nepričakovanih koristi za nadaljnje zmanjševanje dolga sektorja država bi bila preudarna.

               (11)Vzdržnost javnih financ je še naprej izziv. Pokojninske reforme, ki so bile izvedene leta 2015, so bile pomemben korak k obravnavanju tveganj, povezanih z dolgoročnim staranjem prebivalstva, vendar poročilo o staranju prebivalstva za leto 2018 kaže na povečanje s staranjem povezanih dolgoročnih odhodkov za pokojnine in dolgotrajno oskrbo, ki je znatnejše, kot je bilo pričakovano. Odhodki za pokojnine naj bi se do leta 2070 povečali za 2,9 odstotne točke BDP v primerjavi s povečanjem za 1,3 odstotne točke iz predhodne posodobitve in zmanjšanjem za povprečno 0,1 odstotne točke BDP za euroobmočje. V zvezi s tem bi lahko celovito izvajanje vladnega reformnega načrta prispevalo k obravnavanju teh tveganj. Do leta 2070 naj bi se povečali tudi odhodki za dolgotrajno oskrbo, in sicer z 2,3 % BDP, kar je že nad povprečjem EU, na 4,0 % BDP.  Z zmanjšanjem razdrobljenosti pri organizaciji dolgotrajne oskrbe, ki je posledica porazdelitve pristojnosti med različnimi upravnimi ravnmi, se lahko poveča učinkovitost porabe na tem področju.

               (12)V zvezni državi članici, kot je Belgija, kjer je bil velik del pristojnosti za odhodke prenesen na podnacionalne vlade, je učinkovito usklajevanje proračuna bistvenega pomena. Za izboljšanje notranjega usklajevanja ter prenos fiskalnega dela Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji („fiskalni pakt“) so zvezna vlada ter regionalne in občinske vlade leta 2013 sklenile sporazum o sodelovanju, da bi opredelile skupne in posamezne večletne fiskalne poti, ki naj bi jih spremljal visoki svet za finance. Dosežen je bil dogovor o posameznih fiskalnih ciljih, ki jih je treba doseči do leta 2020, kar je pozitiven korak. Vendar še vedno ni formalnega dogovora o letnih fiskalnih ciljih na vseh ravneh države. Napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi zadostnih zaščitnih ukrepov v zvezi z neodvisnostjo visokega sveta za finance.

               (13)Obstajajo možnosti, da se omejitvi porabe pripiše večja vloga pri konsolidaciji javnih financ. Skupni javnofinančni odhodki kot delež BDP so nad povprečjem euroobmočja. Kljub potencialu za dolgoročno spodbujanje rasti so javne naložbe glede na evropske standarde nizke, zlasti v razmerju do skupnih javnofinančnih odhodkov. Javni kapital je nizek, poslabšala pa se je tudi kakovost javne infrastrukture. Pregledi odhodkov lahko prispevajo k pametnejši razporeditvi odhodkov in podprejo rasti prijazno konsolidacijo. Na regionalni ravni le Flandrija namerava v svoj proračunski postopek uvesti pristop s pregledom porabe. Poleg tega trenutno za nobeno raven države ne veljajo pravila o domačih odhodkih, razen zgornje meje porabe za zdravstvo. To je v nasprotju z vse pogostejšim sprejetjem takih pravil po vsej EU in preprečuje konsolidacijo javnih financ na podlagi porabe. Poleg tega se prispevki v belgijski sistem zajamčenih vlog ne vlagajo v ločenem portfelju sredstev z nizkim tveganjem.

               (14)Iz porazdelitve zadolženosti in sredstev belgijskih gospodinjstev so kljub njihovem na splošno ugodnem finančnem položaju razvidne nekatere ranljivosti. Zaradi daljšega obdobja hitrejše rasti cen stanovanj v primerjavi z rastjo razpoložljivega dohodka gospodinjstev in skoraj mehaničnega povečanja njihove zadolženosti je njihov finančni položaj ranljivejši. Kljub sprejetim ukrepom za obravnavanje povečanja makrobonitetnega tveganja bodo tveganja za finančno stabilnost zaradi zapletenega nacionalnega makrobonitetnega odločanja morda ostala neobravnavana. Cene stanovanj se trenutno zdijo nekoliko previsoko ocenjene.

               (15)Kot je navedeno v priporočilu za euroobmočje za leto 2018, je boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju ključen za preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, zagotavljanje poštene obravnave davkoplačevalcev in zaščito javnih financ. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik za dopolnitev zakonodaje EU. Predhodni sistem odbitkov nominalnih obresti, ki je temeljil na stanju lastniškega kapitala, je bil nadomeščen s prirastnim sistemom. Novi sistem, ki ima enako prirastno osnovo kot ugodnost za rast in naložbe, ki je predlagana v okviru skupne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, bo omejen na prirastni lastniški kapital, izračunan na podlagi petletnega povprečja. Ta sprememba naj bi prispevala k proračunski nevtralnosti reforme davka od dohodkov pravnih oseb, hkrati pa naj bi obravnavala morebitno uporabo sistema pri agresivnem davčnem načrtovanju in vprašanje davčnih spodbud za zadolževanje. Odsotnost nekaterih posebnih pravil za preprečevanje zlorab je bila sicer zaskrbljujoča, vendar se zdaj pripravlja reforma okvira za preprečevanje zlorab, kar je pozitiven korak. To bo treba pozorno spremljati, da se zagotovi, da nova pravila obravnavajo vse relevantne oblike zlorabe. Komisija bo na podlagi nedavne izmenjave stališč nadaljevala konstruktivni dialog za boj proti strategijam davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje.

               (16)Nedavna gospodarska rast je vključevala številna nova delovna mesta. Rast zaposlovanja je bila leta 2017 močna, stopnja brezposelnosti pa je zdaj blizu ravni pred krizo.  Vendar Belgija v smislu stopnje zaposlenosti oseb, starih od 20 do 64 let (68,1 % leta 2017), ni na dobri poti, da bi dosegla svoj cilj iz strategije Evropa 2020, ki znaša 73,2 %. Pri udeležbi prikrajšanih skupin na trgu dela je bil dosežen omejen napredek, pri čemer sta neaktivnost in brezposelnost značilni predvsem za nizko usposobljene delavce, osebe z migrantskim ozadjem in starejše delavce, kar kaže na to, da vključitev na trg dela ovirajo tako strukturni dejavniki kot tudi dejavniki, specifični za posamezne skupine. Udeležba na trgu dela je še naprej slaba zlasti med osebami z migrantskim ozadjem, ki predstavljajo velik delež delovno sposobnega prebivalstva in posledično velik neizkoriščen potencial trga dela. Leta 2016 je stopnja zaposlenosti oseb, ki se niso rodile v EU, znašal 49,1 %, kar je več kot 20 odstotnih točk kot pri osebah, rojenih v Belgiji (razlika je bila še večja pri ženskah). Obstajajo nekateri dokazi, da aktivacijski ukrepi niso enako učinkoviti za vse skupine prebivalstva. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za pomoč pri vključevanju novih priseljencev in boj proti diskriminaciji, je še vedno premalo usklajevanja na političnih področjih in ravneh, da bi se obravnaval izziv v zvezi z vključevanjem oseb z migrantskim ozadjem na trg dela. Poleg tega še vedno obstajajo velike regionalne razlike v uspešnosti na trgu dela.

               (17)Kljub prizadevanjem za zmanjšanje davčnega primeža stroškov dela so negativne spodbude za delo za nekatere skupine, kot so enočlanska gospodinjstva s povprečno plačo in prejemniki drugega dohodka v gospodinjstvu, še vedno visoke. Kljub predhodnim ukrepom je bil davčni primež za enočlanska gospodinjstva s povprečno plačo leta 2016 med najvišjimi v EU. Med najvišjimi v EU je tudi past brezposelnosti za osebe z nizkimi dohodki (67 % povprečne plače za enočlanska gospodinjstva). Poleg tega še vedno obstajajo visoki odvračilni davčni ukrepi za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, zlasti ženske.

               (18)Stopnja prostih delovnih mest je med najvišjimi v EU, kar kaže na velika neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, ki so med drugim povezana z dejavniki, kot sta nizka mobilnost in nezadostno znanje jezikov v bruseljski regiji. Udeležba v vseživljenjskem učenju ostaja nizka. Da bi se ljudje lažje soočali s prehodi, bi se morali posamezniki in delodajalci bolj zavezati stalnemu vseživljenjskemu učenju.

               (19)Določen napredek je bil dosežen na področju enakih možnosti za sodelovanje v kakovostnem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, saj skupnosti postopno uvajajo šolske reforme. Vendar kljub dobrim povprečnim rezultatom na mednarodni ravni še vedno obstajajo dolgotrajne velike razlike v izobraževanju.  Učni rezultati 15-letnih učencev kažejo znatne razlike, ki so povezane s socialno-ekonomskim ozadjem in migrantskim statusom. Razlike v uspešnosti med skupnostmi ter premajhna zastopanost prikrajšanih skupin med najuspešnejšimi na področju znanosti, bralne pismenosti in matematike so zaskrbljujoče. Velike razlike v uspešnosti med šolami spremljajo neenake možnosti za izobraževanje. Kljub visokemu deležu diplomantov s terciarno izobrazbo je mogoče opaziti neenakosti pri dostopu do kakovostnega izobraževanja, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile in regionalne razlike.  Delež diplomantov na področju znanosti, tehnologije in matematike je med najnižjimi v EU, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile na teh področjih pa bi lahko znatno oviralo rast in inovacije. Pomanjkanje učiteljev je zaskrbljujoče, vendar reforme na tem področju napredujejo počasi. Prilagoditi bi bilo treba stalni poklicni razvoj učiteljev.  Tako flamska kot tudi francosko govoreča skupnost sta se lotili pomembnih reform izobraževalnega sistema. Njihovo izvajanje se načrtuje v naslednjem desetletju in pozneje. Vendar je bila ob koncu leta 2017 sprejeta odločitev, da se preloži začetek veljavnosti ključnih ukrepov. Učinek reform in ukrepov bo v veliki meri odvisen od njihovega učinkovitega izvajanja in spremljanja.

               (20)Za odpravo omejevalnega regulativnega okvira na področju storitev so bile izvedene zgolj omejene reforme. Flandrija je ukinila zakon o ustanovitvi določenih obrtnih poklicev. Kljub temu je stopnja regulacije pri nekaterih poklicnih storitvah še vedno visoka. Zaradi tega je konkurenca v teh sektorjih umirjena, stopnja vstopa novih podjetij na trg pa nizka. V gradbenem sektorju so uvedeni horizontalni sistemi dovoljenj za dostop do gradbenega trga, gradbena dovoljenja pa so kljub ukrepom, sprejetim v zadnjih letih, še vedno zapletena. Stopnje odhodov v belgijskem gradbenem sektorju so znatno pod povprečjem EU, kar lahko kaže na nezadostno konkurenco v sektorju. To vpliva tudi na izvajanje pomembnih infrastrukturnih projektov. Obstajajo tudi pomembne omejitve pri storitvah železniškega in cestnega prometa. Nizka rast produktivnosti belgijskega gospodarstva je v veliki meri posledica nizke rasti produktivnosti v storitvenem sektorju. Poleg tega regulativne omejitve negativno vplivajo na uporabnike teh storitev, zlasti v proizvodnem sektorju. Temeljitejše strukturne reforme ključnih storitvenih sektorjev bi spodbudile rast produktivnosti, ki je bistvenega pomena za zagotovitev prihodnje rasti in dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

               (21)Omejen napredek je bil dosežen tudi pri izboljšanju delovanja maloprodajnega sektorja. Kljub nedavnim reformam regulativne omejitve še vedno vplivajo na uspešnost sektorja in odvračajo od naložb. Cene za številne kategorije izdelkov so še vedno višje kot v sosednjih državah. Bolj bi si bilo treba prizadevati za ugodnejše poslovno okolje v smislu konkurence in naložb, da bi lahko imeli potrošniki večjo izbiro izdelkov po nižjih cenah. Komisija je aprila predlagala dobre prakse, da bi usmerila reforme držav članic v maloprodajnem sektorju
                  9
               .

               (22)Uspešnost podjetništva v Belgiji je še vedno nizka kljub nekaterim reformam v zadnjih letih in nedavnim ukrepom, katerih učinek je treba še oceniti. Poslovna dinamika je nizka, saj je stopnja ustanavljanja podjetij še naprej med najnižjimi v Evropi in precej nižja od povprečja EU, nizka pa je tudi stopnja izstopa podjetij s trga. Poleg tega je upravno breme za podjetja še vedno veliko, zanj pa so značilni zapleteni postopki in nizka regulativna varnost.

               (23)Belgija dosega povprečne rezultate na področju digitalnih javnih storitev. V primerjavi z njenim na splošno dobrim položajem pri razvoju digitalnega gospodarstva pri digitalnih javnih storitvah dosega povprečne rezultate. Zvezna ureditev Belgije predstavlja posebne izzive pri vzpostavitvi usklajenih storitev e-uprave po vsej državi. Različni sistemi, ki niso nujno interoperabilni, povzročajo izgube zaradi neskladnosti. Še vedno obstajajo resni pomisleki o pravosodnem sistemu, zlasti glede zapoznelih ukrepov, digitalizacije ter zanesljivosti, primerljivosti in enotnosti podatkov o sodiščih. Uvedba pobud za digitalizacijo nekaterih sodnih storitev, kot je e-box ali e-deposit, na vseh sodiščih je v zaostanku. Dokler se ta enotni kodni sistem ne uporablja na vseh sodiščih, podatki o učinkovitosti sodnih postopkov ne bodo dovolj zanesljivi in primerljivi.

               (24)Belgijski davčni sistem kljub nedavnim reformam ostaja zapleten. Reforma davka od dohodkov pravnih oseb bo prispevala k znižanju zakonsko določenih stopenj in poenostavitvi sistema. Kljub temu je še vedno veliko izjem in izkrivljajočih spodbud, kot je razvidno iz naraščajočega skupnega zneska davčnih olajšav. Možnost preusmeritve davkov na osnove, ki so ugodnejše za rast, bi lahko bila bolj izkoriščena. Prihodki od okoljskih davkov so še vedno med najnižjimi v EU. Dejansko obstaja velik potencial za resnično „zeleno“ preusmeritev davkov, med drugim z odpravo ugodne obravnave za službena vozila, ki prispevajo k onesnaženju zraka, prometnim zastojem in izpustom toplogrednih plinov.

               (25)Pri obravnavi prometnih zastojev je bil dosežen omejen napredek. Mobilnost trpi zaradi nezadostnih javnih naložb v infrastrukturo, izkrivljajočih davčnih spodbud in pomanjkanja konkurence na področju prometnih storitev, kar povzroča velike zastoje in preprečuje rast produktivnosti. Prometni zastoji so vsako leto večji, kar odvrača tuje naložbe ter povzroča visoke socialne, ekonomske in okoljske stroške. Najnujnejši izzivi vključujejo dokončanje in nadgradnjo železniške in cestne prometne infrastrukture, zlasti v Antwerpnu in Bruslju ter njuni okolici. Obstajajo tudi velike omejitve pri storitvah železniškega in cestnega prometa. Organi bi lahko spodbujali učinkovitejšo uporabo obstoječe infrastrukture ter prehod z zasebnega na skupni in nizkoemisijski prevoz.

               (26)V okviru evropskega semestra 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila program za stabilnost za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (27)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost za leto 2018, njegovo mnenje
                  10
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Belgija v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.Zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 1,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Izvede predvidene pokojninske reforme in omeji predvideno povečanje odhodkov za dolgotrajno oskrbo. Si prizadeva za celovito izvajanje sporazuma o sodelovanju iz leta 2013, da bi uskladila fiskalne politike na vseh ravneh države. Izboljša učinkovitost in sestavo javne porabe na vseh ravneh države, da se zagotovijo večje možnosti za javne naložbe, zlasti z izvedbo pregledov porabe.

               2.Odpravi negativne spodbude za delo in poveča učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja, zlasti za nizko usposobljene delavce, osebe z migrantskim ozadjem in starejše delavce. Nadaljuje reforme izobraževanja in usposabljanja, vključno s spodbujanjem enakosti ter povečanjem deleža diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike.

               3.Zmanjša regulativno in upravno breme, da bi spodbudila podjetništvo ter povečala konkurenco na področju storitev, zlasti maloprodajnih, gradbenih in poklicnih storitev. Obravnava vse večje izzive glede mobilnosti, zlasti z naložbami v novo ali obstoječo prometno infrastrukturo ter okrepitvijo spodbud za uporabo skupnega in nizkoemisijskega prevoza.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (8)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2018
            COM(2018) 402 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2018 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2018

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2018

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2018

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 22. novembra 2017 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2018. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 22. marca 2018 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 22. novembra 2017 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Bolgarijo
                  5
                za leto 2018 je bilo objavljeno 7. marca 2018. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 11. julija 2017, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 7. marca 2018
                  6
               . Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Slabosti v finančnem sektorju spremljajo visoka zadolženost in velik obseg slabih posojil v podjetniškem sektorju ter nepopolna prilagoditev trga dela.

               (3)Bolgarija je 19. aprila 2018 predložila nacionalni program reform za leto 2018 in konvergenčni program za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Bolgarski nacionalni program reform vključuje kratko- in srednjeročne zaveze ter zajema izzive, opredeljene v poročilu o državi za leto 2018. V njem so zlasti napovedani ukrepi za okrepitev bančnega in nebančnega nadzora, izboljšanje insolvenčnega okvira in zmanjšanje preostalih ranljivosti, opredeljenih med obremenitvenimi testi leta 2016. Napovedani so tudi ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in boj proti sivi ekonomiji, izboljšanje usmerjenosti aktivnih politik zaposlovanja, povečanje socialne zaščite ter obravnavanje različnih izzivov v zdravstvenem in izobraževalnem sektorju. Na splošno bi učinkovito izvajanje nacionalnega programa reform podprlo odpravo neravnotežij.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  7
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2018 si vlada na podlagi nominalnega presežka v višini 0,9 % BDP v letu 2017 prizadeva za uravnotežen proračun v letu 2018 in presežek v višini 0,3 % BDP v letu 2019, 0,5 % v letu 2020 in 0,2 % v letu 2021. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, naj bi bil še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem programskem obdobju. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2018 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno zmanjšal s 25,4 % BDP v letu 2017 na 19,4 % v letu 2021. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2018 naj bi strukturni saldo ostal v presežku, vendar naj bi se zmanjšal z 0,9 % BDP v letu 2017 na 0,6 % v letu 2018 in ostal na isti ravni v letu 2019. Strukturni saldo naj bi torej v obeh letih ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na splošno Svet meni, da bo Bolgarija v letih 2018 in 2019 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Povečanje učinkovitosti fiskalne politike je ključnega pomena. Prihodki od davkov in izpolnjevanje davčnih obveznosti se izboljšujejo, vendar bolj zaradi boljših gospodarskih obetov kot zaradi izboljšane davčne uprave in pobiranja davkov. Učinkovitost javnofinančnih odhodkov v Bolgariji je zelo nizka. V zvezi s tem so pomembne reforme na področju upravljanja javnih financ, trenutne gospodarske in fiskalne razmere pa so za take reforme še posebej ugodne. Gospodarska uspešnost podjetij v državni lasti je šibka v primerjavi z drugimi državami v regiji in zasebnim sektorjem, poleg tega pa predstavlja vir negotovosti in tveganja za javne finance, saj zaostala plačila teh podjetij predstavljajo pogojne obveznosti. Korporativno upravljanje podjetij v državni lasti je na splošno še vedno izziv in ne izpolnjuje mednarodnih standardov. Poleg tega so reforme na tem področju zelo pomembne za poslovno okolje.

               (7)Trdnost finančnega sektorja se je še naprej izboljševala kljub preostalim pomanjkljivostim. Raven slabih posojil podjetij je kljub znižanju še vedno visoka. Kapitalske rezerve so v povprečju dobre in omogočajo čiščenje bilanc stanja. Dosežen je bil znaten napredek pri izboljšanju nadzora finančnega sektorja, vendar nekateri pomembni ukrepi še vedno niso bili v celoti izvedeni. Ublažitev preostalih tveganj, povezanih z razkrivanjem povezanih strank, in izboljšanje vrednotenja sredstev sta ključnega pomena za nadaljnjo krepitev bilanc stanja ter večjo odpornost bank in zavarovalnic.

               (8)Neučinkovitost insolvenčnega okvira upočasnjuje zmanjšanje zadolženosti v zasebnem sektorju in reševanje slabih posojil. Postopki so predolgi, stopnja izterjave pa je nizka. Še vedno ni nekaterih elementov delujočega okvira, zlasti pravil za odpust dolga in drugo možnost za podjetnike v razumnem času po stečaju. Pomanjkanje orodij za zbiranje podatkov in ustrezno spremljanje preprečuje oceno učinkovitosti starejših ali novih postopkov, med drugim tudi za prestrukturiranje podjetij.

               (9)Ravni dela na črno so še vedno visoke, kar znatno vpliva na davčne prihodke, delovne pogoje in ustreznost dohodka po upokojitvi. Bolgarija je nedavno sprejela številne ukrepe za izboljšanje stanja, vključno z enodnevnimi pogodbami v kmetijstvu, boljšim sodelovanjem med davčnimi organi in organi za delo ter okrepljenimi prizadevanji za ozaveščanje o negativnih posledicah za zaposlene. Njihova učinkovitost bo odvisna od učinkovitega izvajanja. Pospeševanje prehoda na formalno gospodarstvo je bistvenega pomena za doseganje vključujoče rasti in zagotavljanje poštenih delovnih pogojev za vse.

               (10)Trg dela se je izboljšal, vendar izzivi ostajajo. Zaposlenost je dosegla ravni pred krizo, brezposelnost pa je pod povprečjem EU. Vendar pozitiven razvoj na trgu dela ne prinaša enakih koristi celotnemu delovno sposobnemu prebivalstvu. Dolgotrajno brezposelni, neaktivni mladi, Romi in ljudje, ki živijo v revnejših regijah in na podeželju, imajo še naprej precejšnje težave pri zaposlovanju ali ponovnem zaposlovanju. Staranje in zmanjševanje prebivalstva ter stopnja delovne aktivnosti, ki je pod povprečjem v EU, vodijo do pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile, kar negativno vpliva na dolgoročne gospodarske obete. Zato bi bil potreben večji poudarek na izpopolnjevanju in usposabljanju. Udeležbo na trgu dela in zaposljivost bi bilo mogoče spodbujati s kombinacijo učinkovitih ukrepov za obveščanje, aktivnih politik zaposlovanja in socialnih storitev.

               (11)Razlike v dohodku in dostopu do storitev (izobraževanje, zdravstvo in stanovanja) ter tveganje revščine ali socialne izključenosti so še naprej med najvišjimi v EU. Leta 2016 je dvema petinama prebivalstva grozila revščina ali socialna izključenost, dohodek najbogatejših 20 % gospodinjstev pa je bil skoraj osemkrat več kot pri najrevnejših 20 %. Odhodki za socialno zaščito so nizki, med drugim tudi za splošno shemo minimalnega dohodka, katere kritje, ustreznost, ter učinek na zmanjšanje revščine in neenakosti so omejeni. Ni nobenega objektivnega mehanizma za spremembo ravni ugodnosti. Kljub nedavnemu izboljšanju ustreznosti prejemkov socialne pomoči in minimalnih pokojnin sistem socialne zaščite ne zagotavlja zadostne podpore najranljivejšim ali prikrajšanim skupinam, kot so Romi, otroci, starejši, invalidi in ljudje, ki živijo na podeželju. Socialne storitve se še naprej slabo zagotavljajo ter niso v celoti povezane s trgom dela in drugimi storitvami.

               (12)Minimalna plača je določena brez jasnega in preglednega mehanizma, delež delavcev z minimalno plačo pa se je v zadnjih šestih letih več kot podvojil. Odsotnost takega mehanizma bi lahko ogrozila vzpostavitev ustreznega ravnovesja med cilji glede podpore zaposlovanju in konkurenčnosti ter varovanja prihodkov od dela. Poleg tega to ustvarja negotovost, ki lahko negativno vpliva na predvidljivost poslovnih razmer. Da bi vlada odpravila to pomanjkljivost, je predstavila predloge o mehanizmu za določitev minimalne plače. Vendar o tem vprašanju še ni bil dosežen dogovor med socialnimi partnerji. Poleg tega je vlada v proračunski napovedi vključila povečanje minimalne plače do leta 2020. Bolgarija je leta 2018 ratificirala Konvencijo Mednarodne organizacije dela o določitvi minimalne plače. To bi lahko bila dobra podlaga za določitev objektivnega mehanizma.

               (13)Omejen dostop do zdravstva zaradi nizkih javnofinančnih odhodkov, neenakomerna porazdelitev omejenih virov in nizko kritje zdravstvenega zavarovanja so še naprej pomembni izzivi. Nizke javnofinančne odhodke je treba izravnati z visokimi odhodki v zasebnem sektorju, predvsem v obliki neposrednih plačil. Delež Bolgarov brez zdravstvenega zavarovanja je visok v primerjavi z večino držav članic EU. Regionalne razlike pri porazdelitvi zdravnikov in nizko število medicinskih sester so še vedno problematični. Pozitivno pa je to, da je število zdravnikov, ki zapustijo Bolgarijo, nedavno upadlo. Za odpravo teh pomanjkljivosti bi bilo treba uporabiti ukrepe, kot je nacionalna zdravstvena strategija.

               (14)Kljub nedavnim ukrepom za posodobitev izobraževalnega sistema so rezultati izobraževanja nizki in pod velikim vplivom socialno-ekonomskega statusa. Otroci iz prikrajšanih družin, zlasti romski, nimajo enakih možnosti. Visoke ravni zgodnjega opuščanja šolanja negativno vplivajo na prihodnjo zaposljivost in uspešnost trga dela. Organizacija etnično mešanih vrtcev, šol in pouka je še naprej izziv za zagotavljanje kakovostnega in vključujočega rednega izobraževanja. Reforme učnih načrtov so namenjene izboljšanju rezultatov izobraževanja ter digitalnih spretnosti in znanj. Vendar je raven digitalnih spretnosti in znanj še vedno med najnižjimi v EU in se razlikuje med različnimi socialno-ekonomskimi skupinami. Kljub nedavnim ukrepom je ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela še vedno nezadostna. Trenutno poteka reforma visokega šolstva, vendar je odprava pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile izziv zaradi neuravnoteženih profilov diplomantov v posameznih sektorjih. Udeležba odraslih v izobraževanju je zelo nizka kljub potrebi po izpopolnjevanju. Glede na izrazito staranje učiteljev so se začeli izvajati ukrepi za odpravo prihodnjih primanjkljajev. Ne glede na nedavno izboljšanje je treba dodatno okrepiti programe za izobraževanje učiteljev.

               (15)Sprejeti so bili številni ukrepi iz nacionalne strategije za javna naročila. Vendar bi si morali nacionalni organi bolj prizadevati za zagotovitev njihovega učinkovitega izvajanja. Po navedbah poslovnih in nevladnih organizacijam so se splošne razmere na področju javnih naročil že začele izboljševati. Vendar sta preglednost in korupcija še vedno zaskrbljujoči. Povečana uporaba neposredne oddaje naročil in visoko število posameznih ponudb bi lahko znatno ovirala preglednost in učinkovitost sistema. Trenutno se izvaja prva neodvisna ocena novih nadzornih funkcij agencije za javno naročanje.  Za zagotovitev nadaljnje optimizacije njenih nadzornih funkcij bi bile potrebne redne posodobitve. Preostale težave v zvezi z upravno zmogljivostjo, med drugim tudi na občinski ravni, zahtevajo nadaljnja prizadevanja za profesionalizacijo, standardizacijo in temeljito proučitev možnosti, ki jih ponujajo osrednji nabavni organi.  Z združevanjem povpraševanja bi se lahko izboljšali tudi učinkovitost in ekonomičnost sistema javnega naročanja na področju zdravstva. Za rešitev za preprečevanje zamud pri pomembnih javnih projektih je še vedno potreben nadaljnji razmislek.

               (16)Strukturne pomanjkljivosti in visoka razdrobljenost sistema raziskav, razvoja in inovacija omejujejo njegov prispevek k produktivnosti in rasti. V proizvodnji še vedno prevladujejo segmenti nižje tehnologije in inovacije so na zelo nizki ravni. Še posebej nizki so javnofinančni in zasebni odhodki za raziskave in inovacije. Počasne reforme ovirajo prehod na sisteme, ki so usmerjeni v inovacije. Veliko je univerz in raziskovalnih inštitutov, vendar le redki dosegajo kakovostne znanstvene rezultate. Komercializacija ostaja ena od glavnih pomanjkljivosti. Sistem financiranja raziskav se sooča s pomanjkanjem konkurenčnih razpisov, mednarodne ocene in financiranja raziskovalnih ustanov na podlagi uspešnosti. Sodelovanje na področju raziskav in razvoja med javnim in zasebnim sektorjem je šibko. Vodilni projekt „Sofia Tech Park“ se še vedno sooča s številnimi izzivi, vključno z neučinkovitim upravljanjem, nestabilnim vodstvom, premalo izkoriščeno znanstveno infrastrukturo in pomanjkanjem dolgoročnih finančnih zavez države. Strukturne spremembe bi lahko skupaj z učinkovitim upravljanjem ter stabilno ravnjo javnih sredstev za raziskave in inovacije povečale učinek na produktivnost in rast ter podprle prehod gospodarstva na dejavnostjo z višjo dodano vrednostjo v skladu s strategijo pametne specializacije.

               (17)Poslovno okolje je treba še izboljšati. Sprejete so bile številne reforme, vendar njihovo praktično izvajanje zaostaja. Podjetja so še vedno zaskrbljena zaradi korupcije, institucionalnih pomanjkljivosti in nezadostne ponudbe delovne sile. Napredek pri reformi javne uprave in e-uprave je počasen. Upravljanje v javnem sektorju bi lahko imelo koristi od večje preglednosti, jasnejših pravil in dolgoročnega vidika. Poleg tega bi se lahko nadalje razvila vloga socialnega dialoga, po potrebi tudi prek javnih organov. Pomanjkljivosti v infrastrukturi se odražajo v nizki učinkovitosti in uspešnosti prometnega sektorja. Trg železniškega potniškega prometa se sooča s pomanjkanjem učinkovite konkurence. Poleg tega še vedno niso bili uvedeni ustrezno usmerjeni in učinkovit ukrepi za zmanjšanje onesnaženosti zraka.

               (18)Bolgarija si je leta 2017 še naprej prizadevala za reformo sodstva ter odpravo pomanjkljivosti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Nove volitve v vrhovni sodni svet so potrdile pozitiven učinek ustavnih in zakonodajnih reform v letih 2015 in 2016. Sprejete so bile tudi reforme kazenskega zakonika, da bi se izboljšal sistem pregona v primerih korupcije na visoki ravni, proučujejo pa se tudi nadaljnje reforme. Na začetku leta 2018 je bil sprejet zakon o ustanovitvi novega enotnega protikorupcijskega organa, ki naj bi okrepil ukrepe za preprečevanje in odvračanje od korupcije na visoki ravni. Komisija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje še naprej spremlja reforme pravosodja ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu v Bolgariji. Ta področja zato niso zajeta v priporočilih za posamezno državo za Bolgarijo, vendar so pomembna za razvoj pozitivnega poslovnega okolja v državi.

               (19)V okviru evropskega semestra za leto 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila program za stabilnost za leto 2018 in nacionalni program reform za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (20)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2018 in meni, da bo Bolgarija po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (21)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 spodaj –

               PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

               1.Izboljša pobiranje davkov in učinkovitost javnofinančnih odhodkov, med drugim z okrepljenim izvrševanjem ukrepov za zmanjšanje obsega neformalne ekonomije. Posodobi okvir za korporativno upravljanje podjetij v državni lasti v skladu z mednarodnimi dobrimi praksami.

               2.Sprejme nadaljnje ukrepe na podlagi pregledov finančnega sektorja in izvede nadzorne akcijske načrte, da bi okrepila nadzor nad sektorjem in njegovo stabilnost. Zagotovi ustrezno oceno sredstev, vključno z bančnimi zavarovanji, z okrepitvijo ocenjevalnih in revizijskih postopkov. Izvede reformo insolvenčnega okvira in spodbuja delovanje sekundarnega trga za slaba posojila.

               3.Poveča zaposljivost prikrajšanih skupin z izpopolnjevanjem in okrepitvijo aktivacijskih ukrepov. Izboljša zagotavljanje kakovostnega, vključujočega in rednega izobraževanja, zlasti za Rome in druge prikrajšane skupine. V skladu z nacionalno zdravstveno strategijo in njenim akcijskim načrtom izboljša dostop do zdravstvenih storitev, med drugim tudi z zmanjšanjem neposrednih plačil in obravnavanjem pomanjkanja zdravstvenih delavcev. Uvede shemo za redno in pregledno revizijo minimalnega dohodka ter izboljša njeno kritje in ustreznost.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 in P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.