Pomembno pravno obvestilo

|

52008PC0835

Priporočilo Komisije Svetu o pooblastilu Komisiji, da v imenu Skupnosti začne pogajanja za sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Gvinejo  /* KOM/2008/0835 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 3. 12. 2008COM(2008) 835 konč.PRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pooblastilu Komisiji, da v imenu Skupnosti začne pogajanja za sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko GvinejoPRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pooblastilu Komisiji, da v imenu Skupnosti začne pogajanja za sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko GvinejoOBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMSkupnost in Republika Gvineja sta 28. marca 1983 sklenili Sporazum o ribištvu v obalnih vodah Gvineje[1], katerega zadnji protokol[2] je začel veljati 26. aprila 2004, in o možnostih ribolova in finančnem prispevku, predvidenih s Sporazumom, ki je prenehal veljati 31. decembra 2008.Komisija predlaga začetek pogajanj o novem protokolu, ki bo bolje prilagojen dejanskim možnostim in potrebam ladjevja držav članic v skladu s sklepi Sveta leta 2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju. Parafiranje novega protokola pred potekom veljave sedanjega sporazuma bi omogočilo, da se zagotovi neprekinjen ribolov.Poleg tega in zaradi upoštevanja sklepov Sveta iz leta 2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju je primerno začeti pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki bo nadomestil sedanji sporazum o ribištvu z Republiko Gvinejo.Zato se Svet poziva, da potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.2. PRIPOROČILOGlede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da:-  Svet pooblasti Komisijo, da začne in izvede pogajanja za sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Gvinejo,-  Komisija ta pogajanja izvede v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,-  Svet potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.V Bruslju,Za KomisijoČlan KomisijePRILOGAPogajalske smerniceCilj pogajanj je sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Skupnostjo in Republiko Gvinejo na podlagi Sklepov Sveta z dne 15. julija 2004, sprejetih na podlagi Sporočila Komisije z dne 23. decembra 2002.Da bi Komisija s tem sporazumom o partnerstvu zagotovila spodbujanje trajnostnega in odgovornega ribolova, bodo njena pogajanja temeljila na naslednjih ciljih:-  opredelitev možnosti ribolova za plovila Skupnosti ob hkratnem upoštevanju dejanske uporabe možnosti ribolova v okviru sedanjega protokola s strani gospodarskih subjektov, možnosti na področju ribolova v prihodnosti ter stanja staleža in zmogljivosti Republike Gvineje, da vzpostavi trajnostno politiko upravljanja staleža;-  upoštevanje boljših znanstvenih mnenj, ki so na voljo;-  krepitev dialoga v okviru politike na tem področju, da se spodbudi izvajanje odgovorne ribiške politike v povezavi z razvojnimi cilji države, zlasti glede kontrole in nadzora ribolova, upravljanja virov in izboljšanja zdravstvenih pogojev ribiških proizvodov.[1] Uredba Sveta (EGS) št. 971/83 z dne 28. marca 1983 – UL L 111/1, 27.4.1983.[2] Uredba Sveta (ES) št. 830/2004 z dne 26. aprila 2004 o sklenitvi Protokola o določitvi možnosti ribolova in finančnega prispevka, predvidenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in vlado Republike Gvineje o ribolovu v obalnih vodah Gvineje, za obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2008 – UL L 127/31, 29.4.2004.


				|

		52013DC0377

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2013 in mnenje Sveta o švedskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016 /* COM/2013/0377 final - 2013/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Švedske za leto 2013
in mnenje Sveta o švedskem konvergenčnem programu za obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2)
Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1)
Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim
odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Evropski svet je
26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne
izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji
na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na
ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje
potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.
(2)       Svet je 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)       Evropski svet je
29. junija 2012 sprejel Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo
vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir
za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Evropski
svet je sklenil, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in
zlasti izrazil polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter
izvajanju priporočil za posamezne države.
(4)       Svet je
6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim
reformnim programom Švedske za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi
švedskega konvergenčnega programa za obdobje 2011–2015.
(5)       Komisija je
28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[6], ki zaznamuje začetek
evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega
je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij sprejela
poročilo o mehanizmu opozarjanja[7],
v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)       Evropski svet je
14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje
finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje
rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne
konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu,
spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih
posledic krize ter modernizaciji javne uprave.
(7)       Komisija je 10. aprila 2013
objavila rezultate poglobljenega pregleda za Švedsko[8], ki ga je opravila v skladu s
členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o preprečevanju in
odpravljanju makroekonomskih neravnotežij. Na podlagi opravljene analize
Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja,
zaradi katerih je potrebno spremljanje in ukrepanje politike. Nadaljnjo
pozornost si zaslužijo predvsem makroekonomska gibanja zadolženosti in razdolževanja
v zasebnem sektorju ter še neodpravljene neučinkovitosti
nepremičninskega trga. Čeprav velik presežek na tekočem
računu ni povezan s takšnimi tveganji kot visok primanjkljaj, bo Komisija
še naprej spremljala gibanja tekočega računa na Švedskem.
(8)       Švedska je
19. aprila 2013 predložila konvergenčni program za leto 2013, ki
zajema obdobje 2012–2016, in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa
sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)       Na podlagi ocene
konvergenčnega programa za leto 2013 Svet v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij za leto
2013, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten.
Vlada za leti 2013 in 2014 napoveduje rast v višini 1,2 % oziroma 2,2 %
BDP, ustrezna napoved Komisije pa predvideva 1,5 % in 2,5 %. Cilj
proračunske strategije, opisane v programu, je zagotavljanje
dolgoročne vzdržnosti javnih financ z upoštevanjem pravil švedskega
fiskalnega okvira, vključno s ciljem, da se v povprečju skozi celoten
poslovni cikel doseže presežek v neto posojanju širšega sektorja države v
višini 1 % BDP. Javnofinančni saldo je zdrsnil z rahlega presežka v
višini 0,2 % BDP v letu 2011 na 0,5-odstotni primanjkljaj v letu 2012.
Program potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj, tj. –1,0 %
BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za
stabilnost in rast. V skladu s programom naj bi se strukturni
javnofinančni saldo, kot ga je preračunala Komisija, iz rahlega
primanjkljaja v višini okoli 0,4 % BDP v obdobju 2012–2013 po letu 2014
prevesil v presežek. Zato bo srednjeročni proračunski cilj v
programskem obdobju najverjetneje dosežen. V skladu z informacijami iz programa
naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na
prihodkovni strani v letih 2012 in 2013 presegla referenčno
srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP, po letu 2014 pa se bo spustila
pod njo. Celo ob upoštevanju možnosti, da bi bili v letu 2014 sprejeti dodatni
ekspanzivni diskrecijski ukrepi, so tveganja za neizpolnitev proračunskih
ciljev majhna. Program napoveduje, da naj bi se delež dolga, ki je nižji od
referenčne vrednosti 60 % BDP, v letu 2013 začasno povečal
na 42 % BDP, nato pa se v letu 2015 ponovno znižal na 40 %. Po napovedi
Komisije naj bi se delež dolga v letu 2014 znižal na 39 %.
(10)     Velika zadolženost zasebnega
sektorja (v letu 2012 je znašala 235 %) še vedno vzbuja zaskrbljenost.
Zadolženost gospodinjstev, ki se giblje okoli 80 % BDP ali približno
170 % razpoložljivega dohodka, se je šele nedavno ustalila in se ob
nadaljnji rasti kreditov in počasnem odplačevanju hipotekarnih
kreditov najverjetneje ne bo zmanjšala. Sedanja davčna olajšava za
plačila obresti in nizki periodični davki na nepremičnine
spodbujajo stanovanjsko zadolževanje, kar prispeva k visoki ravni zadolženosti.
Poleg tega razmeroma velika vrzel med dejansko mejno davčno stopnjo na
zadolževanje in kapital za nove naložbe spodbuja podjetja k dolžniškemu
financiranju. Švedska je nedavno omejila davčno olajšavo za stroške
obresti znotraj skupine podjetij, vendar nima celovitega sistema za odpravo
vrzeli med olajšavami za financiranje dolga in kapitala. Dolg podjetij ostaja
visok pri 149 % BDP.
(11)     Čeprav je švedski
nepremičninski trg v zadnjem času stabilen, še vedno predstavlja
potencialen vir nestabilnosti. Na strani ponudbe kaže nekatere
neučinkovitosti, ki bi lahko prispevale k povišanju cen stanovanj in
ustvarjanju neželenih učinkov rigidnosti trga. Švedske naložbe v
gradbeništvo predstavljajo le polovico obsega zadevnih naložb drugih nordijskih
držav, tako v razmerju do BDP kot glede na prebivalstvo. Trenutno zaradi
dolgotrajnih postopkov na občinski ravni pogosto traja več let, da se
začne izvajati nov projekt. Racionalizacija teh postopkov bi povečala
prožnost ponudbe stanovanj, spodbudila konkurenco v gradbeništvu in zmanjšala
stroške gradnje. Potrebne so nadaljnje reforme na področju določanja
najemnin, da se bo na trgu lahko vzpostavila optimalna ponudba najemnih
stanovanj po primerni ceni. Odprava neučinkovitosti nepremičninskega
trga bi verjetno prispevala tudi k zmanjšanju zadolženosti prebivalstva, saj
gre za povezani vprašanji.
(12)     Na Švedskem je stopnja
brezposelnosti mladih, oseb s priseljenskim ozadjem in nizko kvalificiranih
delavcev še vedno precej nad stopnjo brezposelnosti preostalega delovno
sposobnega prebivalstva in nad povprečjem EU. Švedska je sprejela številne
nove primerne ukrepe za rešitev tega problema. Ukrepi, namenjeni
vključevanju oseb s priseljenskim ozadjem na trg dela, so že dali prve
rezultate, saj se je stopnja brezposelnosti znižala, vendar so potrebna
nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje vrzeli med stopnjo brezposelnosti te
skupine in preostalega prebivalstva. Pri mladih zaenkrat ni opaznega napredka,
vendar je bilo sprejetih ali je v pripravi več obetavnih ukrepov, med
njimi „pogodbe za uvajanje v delo“ (posebne zaposlitvene pogodbe za mlade, ki
vključujejo izobraževanje) v okviru švedskega modela določanja
plač s strani popolnoma neodvisnih socialnih partnerjev. Zelo pomembna so
tudi prizadevanja za povečanje obsega vajeništva in drugih oblik
poklicnega usposabljanja na delovnem mestu, vendar bodo morala biti ta
prizadevanja ambicioznejša, da bi dosegla želeni učinek. Doseči bi
bilo treba tudi nadaljnji napredek pri pregledu zakonodaje za zaščito
zaposlitve in izkoriščanju prednosti jamstva za mlade. Bolj ciljno
usmerjenim ukrepom, namenjenim tistim, ki jih najbolj potrebujejo, bi bilo treba
dati prednost pred splošnimi subvencijami. V okviru švedskega sistema jamstva
za mlade, ki iščejo delo prek javnega zavoda za zaposlovanje in so
brezposelni 90 dni ali več, so mladim na voljo ciljno prilagojene storitve
za izboljšanje njihovih možnosti, da najdejo priložnosti za zaposlitev in
izobraževanje. Vendar se zdi, da jamstvo za mlade trenutno ni najbolj
učinkovito prilagojeno mladim, ki niso vključeni v izobraževanje ali
usposabljanje niti niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje. V skladu s
priporočilom iz leta 2012 je Švedska naročila študijo učinkov
znižane stopnje DDV za restavracije in gostinske storitve na cene, plače
in zaposlovanje mladih, katere prehodni rezultati naj bi bili znani januarja
2014, končne ugotovitve pa leta 2016. Ti rezultati bodo pomembni, saj so
bili izraženi pomisleki o stroškovni učinkovitosti tega ukrepa.
(13)     V okviru evropskega semestra
je Komisija izvedla obsežno analizo švedske ekonomske politike. Ocenila je
konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljen
pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje
Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve,
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in
socialno-ekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi spoštovanje pravil in
smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v
priporočilih iz točk 1 do 4 spodaj.
(14)     Svet je ob upoštevanju te
ocene proučil švedski konvergenčni program, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v priporočilu
iz točke 1 spodaj.
(15)     Svet je ob upoštevanju
poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil
nacionalni reformni program Švedske in njen konvergenčni program. Njegova
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij so izražena v
priporočilih iz točk 2 in 3 spodaj –
PRIPOROČA, naj Švedska v obdobju
2013–2014 izvede naslednje ukrepe:
1.           Sprejme naj potrebne ukrepe
za izvajanje rasti prijazne fiskalne politike in ohranja trden fiskalni položaj
ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v
celotnem programskem obdobju.
2.           Nadaljuje naj z zmanjševanjem
tveganj, povezanih z zasebnim dolgom, in sicer z zmanjšanjem spodbud za
zadolževanje v sistemu obdavčitve nepremičnin, tako da postopoma
odpravi davčno olajšavo za plačila obresti na hipotekarne kredite
in/ali poveča davke na nepremičnine. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za
spodbujanje preudarnega posojanja, tj. ukrepe, ki spodbujajo odplačevanje
hipotekarnih kreditov. Nadalje naj zmanjša ugodnejšo obravnavo dolga v
obdavčevanju podjetij.
3.           Izboljša naj
učinkovitost nepremičninskega trga s postopno odpravo preostalih
elementov nadzora najemnin in povečanjem svobode pri sklepanju pogodb med
posameznimi najemniki in najemodajalci. Spodbuja naj večjo konkurenco v
gradbeništvu ter pregleda postopke za načrtovanje, razdelitev na
območja po namembnosti ter izdajo dovoljenj z namenom povečati
preglednost, skrajšati roke in zmanjšati ovire za vstop gradbenih podjetij na
trg.
4.           Okrepi naj prizadevanja za
izboljšanje vključevanja nizko kvalificiranih mladih in oseb s
priseljenskim ozadjem na trg dela, tako da uvede odločnejše in bolj ciljno
usmerjene ukrepe za izboljšanje njihove zaposljivosti in povpraševanje na trgu
dela po teh skupinah iskalcev zaposlitve. Okrepi naj prizadevanja za olajšanje
prehoda iz šolanja v zaposlitev, vključno s širšo uporabo usposabljanja na
delovnem mestu in drugih oblik pogodb, ki združujejo delo in izobraževanje. Dopolni
naj sistem jamstva za mlade, da bo dosegel tudi mlade, ki niso vključeni v
izobraževanje ali usposabljanje. Dokonča naj pregled
učinkovitosti veljavne znižane stopnje DDV za restavracije in gostinske
storitve pri ustvarjanju delovnih mest ter na podlagi tega pregleda oblikuje
ugotovitve.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997,
str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011,
str. 25.
[3]               COM(2013) 377 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.
[5]               Sklep Sveta 2013/208/EU z dne
22. aprila 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 124 final.
[9]               V skladu s členom 9(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


title: 2013/99/EU: Priporočilo Komisije z dne 19. februarja 2013 o usklajenem načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

text:
               21.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 48/28

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 19. februarja 2013
   o usklajenem načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil
   (2013/99/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), zlasti člena 53 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 lahko Komisija po potrebi predlaga usklajene načrte, ki so organizirani priložnostno, zlasti zaradi ugotavljanja razširjenosti tveganja v krmi, živilih ali živalih.

               (2)

               Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (2) določa pravila Unije o označevanju živil, ki se uporabljajo za vsa živila.

               (3)

               V skladu z Direktivo 2000/13/ES označevanje in uporabljene metode ne smejo biti take, da bi zavedle potrošnika, predvsem glede značilnosti živila, vključno z njegovo dejansko naravo in identiteto. Če ne obstajajo posebni predpisi na ravni Unije ali nacionalni ravni, mora biti ime, pod katerim se živilo prodaja, ime, ki je običajno v državi članici, kjer se prodaja, ali pa mora biti opis živila dovolj jasen, da kupcu omogoča razpoznavanje dejanske narave živila.

               (4)

               Poleg tega morajo biti na oznaki predpakiranih živil, namenjenih končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, navedene vse sestavine. Zlasti mora biti na živilih, katerih sestavina je meso in ki so namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, neposredno na embalaži ali na oznaki, ki ji je priložena, navedena tudi živalska vrsta izvora mesa. Če je sestavina navedena v imenu živila, mora biti njen delež v odstotkih naveden tudi v seznamu sestavin, da se izogne zavajanju potrošnika glede identitete in sestave živila.

               (5)

               Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) določa dodatne zahteve glede označevanja, ki se uporabljajo za posebna živila. Zlasti določa, da je treba embalažo proizvodov, ki so naprodaj končnemu potrošniku in med drugim vsebujejo mleto meso kopitarjev, opremiti z opozorilom, ki navaja, da je treba te proizvode pred uporabo skuhati, če je potrebno in kolikor to zahtevajo nacionalna pravila v državi članici, na ozemlju katere se proizvod daje na trg.

               (6)

               Oddelek III Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Ustrezne informacije o prehranski verigi zajemajo zlasti veterinarska zdravila, ki so bila dana živalim v ustreznem obdobju in s karenco večjo od nič, skupaj z datumi dajanja in karenc. Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4) med drugim zahteva, da uradni veterinar izvaja nadzorne in inšpekcijske preglede. Uradni veterinar zlasti preveri in analizira zadevne podatke iz evidenc gospodarstva, od koder izvirajo živali, namenjene za zakol, vključno s podatki o prehranski verigi, in upošteva dokumentirane rezultate tega pregleda in analize pri izvajanju ante mortem in post mortem pregleda.

               (7)

               Po uradnem nadzoru, ki se je od decembra 2012 izvajal v številnih državah članicah, je bila Komisija obveščena o nekaterih predpakiranih proizvodih, ki so vsebovali konjsko meso, ki ni bilo navedeno na seznamu sestavin neposredno na embalaži ali na priloženi oznaki. Namesto tega so nekatera od teh živil in/ali priloženi seznam sestavin zavajajoče navajali samo prisotnost govedine.

               (8)

               V skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (5) nosilci živilske dejavnosti v vseh fazah pridelave, predelave in distribucije v podjetjih pod njihovim nadzorom zagotavljajo, da živila izpolnjujejo zahteve živilske zakonodaje, ki veljajo za njihove dejavnosti, in preverjajo izpolnjevanje teh zahtev.

               (9)

               Konji so živalska vrsta, kjer so živali lahko namenjene za proizvodnjo živil ali ne. Fenilbutazon je veterinarsko zdravilo, katerega uporaba je v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (6) dovoljena samo pri živalih, ki niso namenjene za proizvodnjo živil. V skladu s tem konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili kadar koli zdravljeni s fenilbutazonom, ne morejo biti vključeni v prehransko verigo. Glede na goljufive prakse z neoznačeno prisotnostjo konjskega mesa v nekaterih živilih je zaradi preprečevanja primerno preveriti, ali so bili v prehransko verigo vključeni konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili zdravljeni s fenilbutazonom.

               (10)

               Zato je nujno, da Komisija državam članicam priporoči, naj v enem mesecu izvedejo usklajeni načrt nadzora, da se ugotovi razširjenost goljufivih praks pri trženju nekaterih živil. To obdobje se lahko podaljša za nadaljnja dva meseca.

               (11)

               Priporočeni načrt nadzora bi morala sestavljati dva ukrepa.

               (12)

               Prvi ukrep je ustrezni nadzor, ki se na maloprodajni ravni izvaja na živilih, ki so namenjena končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo. Ta nadzor bi se lahko razširil tudi na druge obrate (npr. hladilnice). Cilj tega nadzora bi bil ugotoviti, ali taki proizvodi vsebujejo konjsko meso, ki ni ustrezno označeno na embalaži, v primeru živil, ki niso predpakirana, pa, ali informacije o prisotnosti konjskega mesa niso na voljo potrošnikom ali obratom javne prehrane. Takšen nadzor bi bilo treba izvesti na reprezentativnem vzorcu.

               (13)

               Obstajajo zanesljive metode, s katerimi se lahko v vzorcu z zadostno stopnjo natančnosti odkrije prisotnost beljakovin neprijavljenih vrst. Referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi lahko zagotovi koristne nasvete o teh metodah in njihovi uporabi. Pristojne organe bi bilo treba pozvati, naj glede metod, ki se lahko uporabijo, upoštevajo nasvete navedenega laboratorija.

               (14)

               Pri drugem ukrepu gre za ustrezen nadzor v obratih za obdelavo konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, vključno z živili s poreklom iz tretjih držav, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona. Tudi ta nadzor bi bilo treba izvajati na reprezentativnem vzorcu, pri čemer se upošteva obseg proizvodnje in uvoza. Pri tem se je primerno sklicevati na metode iz Odločbe Komisije 2002/657/ES z dne 12. avgusta 2002 o izvajanju Direktive Sveta 96/23/ES glede opravljanja analitskih metod in razlage rezultatov (7).

               (15)

               Države članice bi morale Komisiji redno sporočati rezultate nadzora, da se ocenijo izsledki in določijo ustrezni ukrepi.

               (16)

               Po posvetovanju s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Države članice izvedejo usklajen načrt nadzora v skladu s Prilogo k temu priporočilu, ki zajema naslednje ukrepe:

               (a)

               uraden nadzor živil, namenjenih končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo; in

               (b)

               uraden nadzor konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona.

      V Bruslju, 19. februarja 2013

            Za Komisijo

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

      (3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

      (4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

      (5)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

      (6)  UL L 15, 20.1.2010, str. 1.

      (7)  UL L 221, 17.8.2002, str. 8.

      PRILOGA

         Usklajen načrt nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

      I.   UKREPI IN PODROČJE UPORABE USKLAJENEGA NAČRTA NADZORA
      Usklajen načrt nadzora zajema dva ukrepa:

         UKREP 1:   Nadzor živil, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo

      A.   Vključeni proizvodi

                  1.

                  Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo (npr. mleto mesto, mesni izdelki, mesni pripravki) ter spadajo v naslednje kategorije:

                              (a)

                              predpakirana živila, namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino;

                              (b)

                              živila, ki so naprodaj končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane v nepredpakirani obliki, ter živila, pakirana na mestu prodaje na željo kupca ali predpakirana za neposredno prodajo, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, ali se kot taka tržijo.

                  2.

                  V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraz „predpakirano živilo“ uporablja opredelitev iz člena 1(3)(b) Direktive 2000/13/ES.

                  3.

                  V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraze „mleto meso“, „mesni pripravki“ in „mesni izdelki“ uporabljajo opredelitve iz točk 1.13, 1.15 in 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004.

            B.   Cilj

      Pristojni organi v skladu s predpisi Unije in morebitnimi nacionalnimi predpisi izvajajo uradni nadzor, da ugotovijo, ali proizvodi iz točke A vsebujejo konjsko meso, ki ni ustrezno označeno na embalaži, oziroma da v primeru nepredpakiranega živila ugotovijo, ali podatki o vsebnosti konjskega mesa potrošnikom ali obratom javne prehrane niso na voljo.
      C.   Mesta vzorčenja in postopek

                  1.

                  Vzorec mora biti reprezentativen za zadevne proizvode in zajemati različne proizvode.

                  2.

                  Vzorčenje proizvodov mora potekati na maloprodajni ravni (npr. v veleblagovnicah, manjših prodajalnah, mesnicah), lahko pa se razširi tudi na druge obrate (npr. hladilnice).

            D.   Število vzorcev in način odvzema

      V spodnji preglednici je pregled okvirnega priporočenega števila vzorcev, ki jih je treba odvzeti v obdobju iz oddelka II. Pristojne organe pa se poziva, naj po možnosti odvzamejo več vzorcev. Porazdelitev vzorcev po državah članicah temelji na številu prebivalcev, pri čemer je treba odvzeti vsaj 10 vzorcev zadevnega proizvoda na državo članico na koledarski mesec v skladu z oddelkom II.

                  Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo

                  Država prodaje

                  Okvirno priporočeno število vzorcev, odvzetih na mesec

                  Francija, Nemčija, Italija, Združeno kraljestvo, Španija, Poljska

                  150

                  Romunija, Nizozemska, Belgija, Grčija, Portugalska, Češka, Madžarska, Švedska, Avstrija, Bolgarija

                  100

                  Litva, Slovaška, Danska, Irska, Finska, Latvija

                  50

                  Slovenija, Estonija, Ciper, Luksemburg, Malta

                  10

            E.   Metode

      Pristojni organi po možnosti uporabijo metode, ki jih je priporočil referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi in so na voljo na http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.

         UKREP 2:   Nadzor konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi

      A.   Vključeni proizvodi

      Meso konjev, oslov, mul ali mezgov, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno, razvrščeno pod oznako KN 0205 in namenjeno za prehrano ljudi.
      B.   Cilj

      Pristojni organi izvajajo uradni nadzor, da ugotovijo morebitno prisotnost ostankov fenilbutazona v proizvodih iz točke A.
      C.   Mesta vzorčenja in postopek

      Vzorčenje proizvodov poteka v obratih, ki obravnavajo proizvode iz točke A (npr. klavnice, mejne kontrolne točke).
      D.   Število vzorcev in način odvzema

      Priporočeno najmanjše število vzorcev, ki jih je treba odvzeti v obdobju iz oddelka II, je 1 vzorec na vsakih 50 ton proizvodov iz točke A, pri čemer mora vsaka država članica odvzeti najmanj 5 vzorcev.
      E.   Metode

      Pristojni organi uporabijo metode, potrjene v skladu z Odločbo Komisije 2002/657/ES. Take metode so za ostanke iz Priloge I, skupina A (5) in skupina B (2)(a), (b), (e) k Direktivi Sveta 96/23/ES (1) na voljo na spletnem mestu referenčnega laboratorija Evropske unije za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main.
      II.   TRAJANJE USKLAJENEGA NAČRTA NADZORA
      Usklajeni načrt nadzora se izvaja en mesec od datuma sprejetja tega priporočila ali najpozneje od 1. marca 2013.
      III.   POROČANJE O REZULATIH

                  1.

                  Pristojni organi pri vsakem ukrepu iz oddelka I te Priloge sporočijo povzetke naslednjih informacij:

                              (a)

                              število odvzetih vzorcev na kategorijo proizvodov;

                              (b)

                              uporabljene metode analize in vrsta izvedene analize;

                              (c)

                              število pozitivnih vzorcev;

                              (d)

                              nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 1, če je ugotovljena prisotnost konjskega mesa večja od 1 %;

                              (e)

                              nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2;

                              (f)

                              rezultati nadaljnjega nadzora;

                              (g)

                              pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2 ime države, v kateri je bilo izdano spričevalo za zakol zadevne živali.

                        Poročilo se pošlje Komisiji v 15 dneh od konca enomesečnega obdobja iz oddelka II.
                  Poročilo se predloži v obliki, ki jo pripravi Komisija.

                  2.

                  Pristojni organi Komisiji prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo nemudoma sporočijo pozitivne rezultate uradnega nadzora, izvedenega v okviru ukrepov 1 in 2 iz oddelka I.

                  3.

                  Pristojni organi Komisiji sporočijo tudi rezultate morebitnih lastnih pregledov, ki so jih na zahtevo teh organov izvedli nosilci živilske dejavnosti. Take informacije vključujejo tudi podatke iz točke 1, predložijo pa se v obliki, ki jo pripravi Komisija.

         (1)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.


title: Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016

text:
               18.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 299/61

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 12. julija 2016
   v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016
   (2016/C 299/15)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovaška bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

               (2)

               Poročilo o državi za Slovaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)

               Slovaška je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, in sicer na – 1,9 % BDP v letu 2016 in nadaljnje postopno izboljšanje na – 1,3 % BDP v letu 2017. V skladu s programom stabilnosti naj bi bil srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosežen leta 2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dosegel 52,9 % in se nadalje zmanjševal do 47,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2017 naprej, pa niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja za Slovaško ob nespremenjenih politikah tveganje za manjši odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, medtem ko naj bi država v letu 2017 dosegla priporočeno prilagoditev. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Slovaška na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. Za to bi bilo bistveno, da država sprejme zgornje meje odhodkov, kar je dolgo odlašala, in izvede program stroškovne učinkovitosti za povečanje učinkovitosti javne porabe, ki vključuje načrtovane preglede odhodkov na izbranih področjih.

               (6)

               Dolgoročna vzdržnost javnih financ Slovaške še vedno predstavlja izziv. Tako je v glavnem zaradi napovedanega povečanja stroškov za zdravstveno varstvo in pokojnine zaradi staranja prebivalstva. Povečanje porabe za pokojnine na Slovaškem do leta 2060 bo predvidoma med najvišjimi v Uniji, kar je posledica staranja prebivalstva. Zakonsko določena upokojitvena starost je na Slovaškem razmeroma nizka, deloma zaradi dejavnikov pričakovane življenjske dobe. Najpomembnejši delež stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, predstavljajo odhodki za zdravstvo. Javni odhodki za zdravstvo naj bi se na dolgi rok občutno povečali, res pa, da z razmeroma nizke ravni. Kljub nekaterim izboljšavam ostajajo kazalniki zdravja na Slovaškem na zelo nizki ravni. Vlada je za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sektorja sprejela ukrepe tako glede bolnišničnega kot ambulantnega zdravljenja. Nadaljujejo se prizadevanja za vzpostavitev celostnega modela oskrbe. Uspeh te reforme bo verjetno odvisen od zavezanosti ključnih deležnikov, vključevanja zdravstvenih domov in bolnišnic ter zagotavljanja ustreznega osebja. Kljub ukrepom, sprejetim za omejitev nadaljnjega kopičenja primanjkljaja v javnih bolnišnicah, je več javnih bolnišnic še vedno v slabem finančnem položaju. Na poti do popolnega preobrata negativnih trendov na področju odhodkov ostaja še nekaj izzivov, kot so prestrukturiranje bolnišničnih zmogljivosti, uvedba predvidenega sistema povračil in povečanje konkurence pri javnem naročanju na področju zdravstva. Pri ambulantni oskrbi je šibka nadzorna vloga splošnih zdravnikov deloma posledica neoptimalne delitve pristojnosti med splošnimi zdravniki in specialisti, pri čemer se daje prednost dražji specializirani oskrbi. Glede davkov so vladni ukrepi za boj proti davčnim goljufijam prispevali k boljšemu pobiranju davkov, zlasti na področju davka na dodano vrednost (DDV). Ostaja pa vrzel pri pobiranju DDV globoka, kar kaže na stalen izziv glede izpolnjevanja obveznosti. Zaradi močnega poudarka na pobiranje DDV v zadnjih letih se je zmanjšala pozornost na druga pomembna področja obdavčitve, kot je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb. Poleg tega so se zaradi osredotočenja na revidiranje premalo razvile druge naloge davčne uprave, kot je izterjava davčnih dolgov. To kaže na možnosti za izboljšanje razporejanja virov v okviru sistema obdavčevanja. Strategija za določanje ciljev glede izpolnjevanja obveznosti še ni bila razvita.

               (7)

               Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica dobrega gospodarskega okrevanja in nedavnih političnih ukrepov, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti je še naprej ena najvišjih v Uniji (7,6 % v primerjavi z 4,3 % v EU kot celoti v tretjem četrtletju leta 2015). Dolgotrajna brezposelnost zlasti pesti marginalizirane Rome, nizkokvalificirane delavce in mlade. Slovaška je sprejela ukrepe za reševanje brezposelnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, subvencioniranih delovnih mest ter svetovanja pri iskanju zaposlitve. Uspešno izvajanje večine teh reform pa bo odvisno od zmogljivosti javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub reorganizaciji centralnega zavoda za zaposlovanje in izboljšanemu dostopu do usposabljanja so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in za ranljive skupine. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki vplivajo na njihovo udeležbo na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, visokih stroškov otroškega varstva ter omejene uporabe prožne ureditve delovnega časa. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. V zvezi z upravljanjem storitev trga dela, ukrepi, sprejeti v zadnjih mesecih, ne zagotavljajo prilagojenega pristopa k spopadanju s strukturnimi izzivi slovaškega trga dela.

               (8)

               Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja so po mednarodnih standardih slabi in so se še poslabšali. To je večinoma povezano z neustreznim izobraževanjem učiteljev in majhno privlačnostjo učiteljskega poklica. Kljub 4-odstotnemu zvišanju učiteljskih plač v letu 2016 pa so nizke plače in nezadostno praktično usposabljanje med dejavniki, zaradi katerih ta poklic ni privlačen za mlade. Da bi dosegla pozitivne spremembe in povečala udeležbo Romov v rednem izobraževanju, vključno s predšolsko vzgojo, mora Slovaška začeti izvajati nedavno sprejeto zakonodajo za preprečevanje segregacije.

               (9)

               Javno upravo še naprej pesti neučinkovitost. Zaradi razdrobljene in toge ureditve javne uprave ni dovolj učinkovitega usklajevanja. Pozitiven korak naprej predstavlja sprejetje strategije za upravljanje človeških virov oktobra 2015. Novi zakon o javnih uslužbencih, ki je nujen pogoj za uspešno izvajanje te strategije, pa še ni bil sprejet. Vlada je sprejela več ukrepov za boj proti korupciji, vendar je bil njihov učinek do zdaj omejen. Slovaška zlasti kaže omejene rezultate pri začetku kazenskih postopkov in pregonu primerov korupcije, vključno z nezakonitim praksami pri javnem naročanju. Skrajšala je postopke za izdajo gradbenih dovoljenj za obsežne naložbene in infrastrukturne projekte. Nekonsolidirano upravljanje, pomanjkanje oblikovanja postopkov javnega naročanja na podlagi dejstev, nizka stopnja strokovnosti, navzkrižja interesov, prilagojene razpisne zahteve in prekomerna uporaba najnižje cene kot merila za oddajo naročil omejujejo konkurenco, ki temelji na kakovosti. Pomanjkljivosti pri javnem naročanju se stalno poročajo kot dejavnik, ki vpliva na učinkovitost razporejanja javnih sredstev. Pogoste spremembe zakonodaje in obremenjujoči upravni postopki ter zahteve vplivajo na podjetja na Slovaškem. Visoke upravne in regulativne ovire v zvezi z nekaterimi poklicnimi storitvami in mrežnimi panogami, pomanjkljivosti na nekaterih področjih, kot sta izvrševanje pogodb in reševanje insolventnosti, ter dolgotrajne težave s kakovostjo pravosodnega sistema škodujejo poslovnemu okolju in odvračajo od naložb. Slovaška je sprejela nekatere ukrepe za olajšanje poslovanja, kot sta vzpostavitev centra za boljše pravno urejanje oktobra 2015 in nacionalnega poslovnega centra v začetku leta 2016. Sprejetje zakona o malih podjetjih v okviru strategije za razvoj malih in srednjih podjetij pa je bilo preloženo.

               (10)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

               (11)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

         PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

               1.

               Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               2.

               Izboljša aktivacijske ukrepe za dolgoročno brezposelne in druge prikrajšane skupine, vključno z individualiziranimi storitvami in ciljnim usposabljanjem. Olajša zaposlovanje žensk, zlasti z razširjenim zagotavljanjem dostopnega in kakovostnega otroškega varstva. Izboljša rezultate izobraževanja s tem, da poveča privlačnost učiteljskega poklica in udeležbo romskih otrok v rednem izobraževanju že od zgodnjega otroštva.

               3.

               Konsolidira upravljanje, okrepi prehod s konkurence zgolj na podlagi cene na konkurenco, ki temelji na kakovosti, ter izboljša pregon nezakonitih praks pri javnem naročanju. Izboljša preglednost, kakovost in učinkovitost upravljanja človeških virov v javni upravi, zlasti s sprejetjem novega zakona o javnih uslužbencih, ter učinkovitost pravosodnega sistema. Sprejme celovit načrt za odpravo upravnih in regulativnih ovir za podjetja.

      V Bruslju, 12. julija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

      (4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.