               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Cilj Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko
                  1
                je vzpostaviti učinkovitejše sodelovanje med Evropsko unijo in Japonsko na navedenem področju. V skladu s Sporazumom zaprošena država na prošnjo države prosilke zagotovi pravno pomoč v zvezi s preiskavami, pregonom in drugimi postopki (vključno s sodnimi postopki) v kazenskih zadevah. Področje uporabe Sporazuma vključuje sodobna orodja za sodelovanje, kot sta uporaba videokonference in izmenjava bančnih informacij. To je prvi tovrstni „samostojni“ sporazum EU z drugo državo. Nobena posamezna država članica ni pred tem ločeno sklenila podobnega sporazuma z Japonsko.

               Direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kazenskem pregonu)
                  2
                je začela veljati 6. maja 2016, države članice pa so jo morale prenesti v nacionalno zakonodajo do 6. maja 2018 (člen 63(1) direktive o kazenskem pregonu). Direktiva o kazenskem pregonu je v primerjavi z Okvirnim sklepom, ki ga je razveljavila in nadomestila
                  3
               , veliko celovitejši in popolnejši horizontalni instrument za varstvo podatkov. Uporablja se za domačo in čezmejno obdelavo osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj in izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem (člen 1(1) direktive o kazenskem pregonu).

               Člen 62(6) direktive o kazenskem pregonu od Komisije zahteva, da do 6. maja 2019 pregleda druge pravne akte EU, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov za namene kazenskega pregona, da se oceni potreba po njihovi uskladitvi z navedeno direktivo in po potrebi predlagajo spremembe, da se zagotovi dosleden pristop k varstvu osebnih podatkov.

               Komisija je 24. junija 2020 to obveznost izpolnila s sprejetjem sporočila z naslovom Nadaljnji koraki pri usklajevanju pravnega reda nekdanjega tretjega stebra s pravili o varstvu podatkov
                  4
               . V njem je navedla deset pravnih aktov, ki bi jih bilo treba uskladiti z direktivo o kazenskem pregonu, in določila časovni razpored za navedeno uskladitev. Kot enega od aktov, ki zahtevajo ciljno usmerjene spremembe, da se zagotovi popolna uskladitev z direktivo o kazenskem pregonu, je opredelila Sporazum z Japonsko in navedla, da bo priporočilo Svetu predložila v prvem četrtletju leta 2021. To je navedeno priporočilo.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

               Cilj te pobude je uskladiti pravila o varstvu podatkov iz Sporazuma z načeli in pravili iz direktive o kazenskem pregonu, da se zagotovi trden in usklajen okvir varstva podatkov za namene tega sporazuma.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  n. r.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

               Ta predlog temelji na členu 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               V skladu s členom 218(3) PDEU mora Komisija predložiti priporočila Svetu, ki nato sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj in imenovanju pogajalca ali vodje pogajalske skupine Unije glede na predmet predvidenega sporazuma. Svet lahko v skladu s členom 218(4) PDEU določi pogajalske smernice in določi poseben odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Pogajanja za spremembo Sporazuma lahko vodi le Unija.

               •Sorazmernost

                  Ta predlog je omejen na to, kar je potrebno za zagotovitev skladnosti Sporazuma z obstoječo zakonodajo Unije na področju varstva osebnih podatkov, zlasti z direktivo o kazenskem pregonu, brez spreminjanja mehanizmov sodelovanja iz Sporazuma. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji to priporočilo ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.

               •Izbira instrumenta

                  n. r.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene / preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

               To priporočilo upošteva rezultate pregleda, ki ga je Komisija opravila v skladu s členom 62(6) direktive o kazenskem pregonu, kot so predstavljeni v sporočilu Komisije z naslovom Nadaljnji koraki pri usklajevanju pravnega reda nekdanjega tretjega stebra s pravili o varstvu podatkov. V navedenem sporočilu so naštete točke, v zvezi s katerimi je potrebna uskladitev. Zlasti ugotavlja, da je treba izboljšati zaščitne ukrepe za varstvo podatkov iz Sporazuma.

               V skladu z veljavnimi določbami, zlasti členom 8 (zaprosila za pomoč) in členom 13 (zaupnost in omejitve glede uporabe):

               morajo zaprosila vsebovati opis namena zaprošene pomoči skupaj z dejstvi o predmetu preiskave, kazenskega pregona ali drugega postopka (vključno s sodnim postopkom) ter

               država prosilka brez predhodne privolitve zaprošene države ne sme obdelovati osebnih podatkov za druge namene, kot so opisani v zaprosilu.

               V pregledu je bilo opredeljenih več področij, na katerih so potrebne določbe. Med takimi področji so:

               ·določbe o kakovosti podatkov in varnosti;

               ·pravila o hrambi podatkov in vodenju evidenc;

               ·zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov;

               ·omejitve nadaljnjih prenosov ter

               ·pravila o nadzoru in pravnih sredstvih, ki so na voljo posameznikom.

               S tem priporočilom naj bi Svet dobil pooblastilo za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma, da bi se dogovorili o novih določbah, ki bodo Uniji omogočile, da zagotovi izpolnjevanje svojih obveznosti iz direktive o kazenskem pregonu.

               •Posvetovanja z deležniki

                  Komisija je v skladu s svojimi smernicami za boljše pravno urejanje objavila kažipot, v katerem je predstavila pobudo za priporočilo za sklep Sveta o „Sporazumu med EU in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah – predlagana uskladitev s pravili EU o varstvu podatkov“
                     5
                  . Deležniki so bili pozvani, naj predložijo mnenja med 14. januarjem in 11. februarjem 2021. Komisija v navedenem obdobju ni prejela nobenega mnenja.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Komisija je pri izvajanju pregleda upoštevala študijo, ki je bila izvedena v okviru pilotnega projekta Evropskega parlamenta „Pregled temeljnih pravic v instrumentih in programih EU za zbiranje podatkov“
                     6
                  . Študija je vključevala določitev aktov Unije, ki jih zajema člen 62(6) direktive o kazenskem pregonu, in je opredelila določbe, ki bi lahko zahtevale uskladitev z vprašanji varstva podatkov.

               •Ocena učinka

               Učinek tega predloga je v bistvu omejen na obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih organov v okviru Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ
                  7
               . Učinek novih obveznosti, ki izhajajo iz direktive o kazenskem pregonu, je bil ocenjen v okviru pripravljalnih del za navedeno direktivo. Zato posebna ocena učinka za ta predlog ni potrebna.

               •Primernost in poenostavitev ureditve

                  n. r.

               •Temeljne pravice

               Pravica do varstva osebnih podatkov je zapisana v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členu 16 PDEU in členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah. Varstvo podatkov je tudi tesno povezano s spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, kot je zagotovljeno v členu 7 Listine. Cilj zakonodaje EU o varstvu podatkov je zagotoviti visoko raven varstva osebnih podatkov.

               Cilj tega priporočila je prositi za pooblastilo za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma z Japonsko, da se zagotovijo ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti držav članic iz direktive o kazenskem pregonu. To bi pozitivno vplivalo na temeljni pravici do zasebnosti in varstva podatkov.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  n. r.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Začeti bi bilo treba pogajanja za spremembo Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko
                  8
               .

               (2)Obdelava osebnih podatkov iz Sporazuma bi morala potekati v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Pregledati bi bilo treba določbe Sporazuma v zvezi z varstvom podatkov in se dogovoriti o novih določbah, ki bi Uniji omogočile, da zagotovi skladnost take obdelave z Direktivo (EU) 2016/680
                  9
                Evropskega parlamenta in Sveta.

               (3)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta
                  10
                je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal ...
                  11
                –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               1.Komisija je pooblaščena, da začne pogajanja o spremembi Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko.

               Člen 2

               Pogajalske smernice so določene v Prilogi.

               Člen 3

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju s [posebnim odborom, ki ga imenuje Svet].

               Člen 4

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        Sporazum o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko (UL L 39, 12.2.2010, str. 20), podpisan 30. novembra 2009 v Bruslju in 15. decembra 2009 v Tokiu. Veljati je začel 2. januarja 2011.

                     (2)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

                     (3)

                        Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 350, 30.12.2008, str. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters
                  .

                     (6)

                        Za projekt je zaprosil Parlament, vodila ga je Komisija, izvajal pa izvajalec (skupina neodvisnih strokovnjakov), ki ga je izbrala Komisija na podlagi meril, ki jih je določil Parlament. Rezultati projekta izražajo samo stališča in mnenja izvajalca, Komisija pa ne prevzema odgovornosti za kakršno koli uporabo informacij iz projekta:

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes.

                     (7)

                        Okvirni sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih skupinah (UL L 162, 20.6.2002, str. 1).

                     (8)

                        Sporazum o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko (UL L 39, 12.2.2010, str. 20).

                     (9)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

                     (10)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

                     (11)

                        UL C ….

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            PRILOGA
            k
            priporočilu za
            SKLEP SVETAo pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

               PRILOGA

               Smernice za pogajanja o spremembi Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

               Komisija si mora v pogajanjih prizadevati za dosego v nadaljevanju podrobno opisanih ciljev.

               (1)Splošni cilj sprememb je podpreti in okrepiti sodelovanje med državami članicami in Japonsko na področju medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah, in sicer z okrepitvijo zaščitnih ukrepov v zvezi z varstvom osebnih podatkov. Spremembe ne bi smele spremeniti namena in oblik sodelovanja iz Sporazuma.

               (2)Sporazum, zlasti člen 8 (zaprosila za pomoč) in člen 13 (zaupnost in omejitve glede uporabe), že zahteva, da:

               –zaprosila vsebujejo opis namena zaprošene pomoči skupaj z dejstvi o predmetu preiskave, kazenskega pregona ali drugega postopka (vključno s sodnim postopkom) ter

               –država prosilka brez predhodne privolitve zaprošene države ne sme obdelovati osebnih podatkov za druge namene, kot so opisani v zaprosilu.

               S tem se spoštujeta načeli opredelitve in omejitve namena.

               (3)S spremembami bi bilo treba zagotoviti, da Sporazum določa ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov v smislu Direktive (EU) 2016/680
                  1
                za prenos osebnih podatkov v skladu s Sporazumom, ne glede na državljanstvo ali prebivališče zadevnih posameznikov.

               (4)Spremembe bi morale vključevati zlasti naslednje dodatne zaščitne ukrepe, ki bi se uporabljali za vse organe, ki sodelujejo v preiskavi, kazenskem pregonu ali drugem postopku (vključno s sodnim postopkom), opisanem v zaprosilu:

               (a)zahtevo, da se zagotovi, da so vsi osebni podatki, ki se bodo prenesli med stranema, v skladu s cilji in področjem uporabe Sporazuma potrebni za doseganje namena zaprosila ter da so ustrezni, relevantni in ne pretirani glede na navedeni namen;

               (b)zahtevo, da se zagotovi, da so osebni podatki točni in se po potrebi posodabljajo; da se osebni podatki, ki ne izpolnjujejo te zahteve, izbrišejo ali popravijo in da je druga stran obveščena, kadar obstajajo znaki, da osebni podatki so ali so postali netočni ali zastareli;

               (c)zahtevo, da se zagotovi, da se osebni podatki ne hranijo dlje časa, kot je potrebno za namene, za katere so bili preneseni;

               (d)zahtevo, da sta prenos in nadaljnja obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije posameznika ter podatkov v zvezi z zdravstvenim ali spolnim življenjem in spolno usmerjenostjo posameznika dovoljena le, če za tak prenos in nadaljnjo obdelavo veljajo ustrezni zaščitni ukrepi, ki obravnavajo posebna tveganja, povezana z obdelavo;

               (e)zahtevo po izvajanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov, da se lahko dokaže skladnost;

               (f)zahtevo za zagotovitev varnosti osebnih podatkov z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, vključno z omejitvami dostopa, ter za obveščanje v primeru kršitve varstva osebnih podatkov;

               (g)mehanizem, s katerim se zagotovi, da so zadevni posamezniki obveščeni o vsakem prenosu podatkov in da so jim na voljo osnovne informacije o obdelavi, ob upoštevanju vseh potrebnih in sorazmernih omejitev;

               (h)zahtevo, da se zadevnim posameznikom zagotovijo izvršljive pravice do dostopa (vključno z osnovnimi informacijami o obdelavi), popravka in izbrisa, ob upoštevanju vseh potrebnih in sorazmernih omejitev, ter da se zagotovijo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z odločitvami, ki temeljijo izključno na avtomatizirani obdelavi prenesenih osebnih podatkov, ki negativno vplivajo nanje;

               (i)zahtevo, da, kadar je v skladu s členom 13(1) Sporazuma potrebna predhodna privolitev, zaprošena država oceni vse zadevne dejavnike, zlasti:

               –prvotni namen obdelave;

               –namen nadaljnje obdelave ter

               –ali organ prejemnik zagotavlja tako raven varstva osebnih podatkov, ki je enaka ravni, zagotovljeni s Sporazumom;

               (j)zahtevo, da se zagotovi, da skladnost z zaščitnimi ukrepi, o katerih sta se strani dogovorili, nadzoruje en ali več neodvisnih nadzornih organov z učinkovitimi pooblastili za preiskovanje in izvrševanje, zlasti pooblastilo za obravnavo pritožb posameznikov glede uporabe njihovih osebnih podatkov, ob upoštevanju posebnih okoliščin obdelave podatkov s strani sodišč, kadar opravljajo svojo pravosodno funkcijo; ter

               (k)zahtevo, da se posameznikom zagotovi učinkovito sodno varstvo v primeru kršitev zgoraj navedenih zaščitnih ukrepov.

               (5)Spremenjeni sporazum bi moral vsebovati opredelitve ključnih izrazov, vključno z opredelitvijo „osebnih podatkov“, ki je v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2016/680.

                     (1)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 513 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Cipru
                  5
                priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je navedeno, da naj fiskalne politike v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja ostanejo spodbujevalne ter naj bodo ukrepi politike prilagojeni razmeram v posameznih državah ter pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni
                  6
               .  Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, bi bilo treba postopno odpraviti izredne ukrepe, hkrati pa blažiti učinke krize na socialne razmere in trg dela. Voditi bi bilo treba fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Države članice bi si morale prizadevati za reforme, ki krepijo pokritost, ustreznost in vzdržnost zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               (4)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov držav članic euroobmočja za leto 2021, ki so temeljila na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Komisija je menila, da je osnutek proračunskega načrta Cipra na splošno v skladu s priporočili glede fiskalne politike, ki jih je Svet sprejel 20. julija 2020, in da večina ukrepov iz načrta podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti.

               (5)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  7
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo  pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (6)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (7)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  9
               .

               (8)Ciper je 29. aprila 2021 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložil svoj program stabilnosti za leto 2021.

               (9)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Cipra znašal 5,7 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 118,2 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala –7,6 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,6 % ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Ciper je zagotovil tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 1,9 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2020 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Cipra, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (10)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leti 2021 in 2022 ugoden. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2021 naj bi realni BDP Cipra v letu 2021 zrasel za 3,1 %, v letu 2022 pa za 3,8 %. Glede na program stabilnosti naj bi ciprsko gospodarstvo v letu 2021 zraslo za 3,6 %, v letu 2022 pa za 3,8 %. Razmeroma višjo stopnjo rasti v letu 2021 iz programa poganja večja zasebna potrošnja.

               (11)Vlada v programu stabilnosti za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država s 5,7 % BDP v letu 2020 na 4,7 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 zmanjšal na 111,9 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –6,5 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,4 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Te projekcije so v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021.

               (12)Ciper je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejel proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Ciper sprejel v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so večinoma začasni ali pa jih spremljajo izravnalni ukrepi.

               (13)V programu stabilnosti za leto 2021 so upoštevane naložbe in reforme, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v višini 0,6 % v letu 2021, 0,4 % v letu 2022, 0,4 % v letu 2023 in 0,4 % v letu 2024. Namesto tega se v napovedi Komisije predpostavlja, da skupni proračunski učinek reform in naložb, vključenih v načrt, znaša 0,3 % BDP v letu 2021 in 0,5 % BDP v letu 2022.

               (14)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  10
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (15)V skladu s programom stabilnosti Cipra za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 0,9 % BDP, zlasti zaradi odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 zmanjšal na 103,9 % BDP. Te projekcije so pod pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021. Komisija za leto 2022 napoveduje primanjkljaj v višini 2 % BDP, predvsem zaradi višjih pričakovanih odhodkov in nižjih prihodkov, ter delež dolga sektorja država v višini 106,6 % BDP.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –0,3 % BDP
                  11
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

               (16)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Fiskalne strukturne reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (17)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se presežek sektorja država povečal z 0,1 % BDP v letu 2023 na 1,6 % BDP v letu 2024.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na 2,8 % BDP. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  13
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli restriktiven učinek v višini 2,8 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 3,5 %
                  14
               .  Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Cipra.

               (18)Delež dolga sektorja država naj bi se z 99,5 % BDP, kolikor naj bi znašal v letu 2023, v letu 2024 zmanjšal na 92,9 % BDP. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Ciper srednjeročno soočal s srednjimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  15
               .

               (19)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše kvantitativno opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil program stabilnosti za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Cipra na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA CIPRU, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost fiskalnim strukturnim reformam, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 82).

                     (6)

                        V pričakovanju dokončnega sprejetja s strani Sveta, potem ko ga bo potrdil Evropski svet. Besedilo, o katerem se je Euroskupina dogovorila 16. decembra 2020, je na voljo na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sl/pdf
                  .

                     (7)

                  UL
                   L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (8)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (11)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (14)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (15)

                        Glej delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 511 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule
                  2
                v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  3
               . V njem je izrazila stališče, da so glede na pričakovan resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Splošna odstopna klavzula je državam članicam omogočila proračunsko prožnost pri obvladovanju krize. V času resnega upada gospodarske aktivnosti je olajšala usklajevanje proračunskih politik. Njena aktivacija omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja vsake države članice, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je 17. septembra 2020 v svoji letni strategiji za trajnostno rast napovedala, da se bo splošna odstopna klavzula še naprej uporabljala tudi v letu 2021
                  4
               .

               (2)Svet je 20. julija 2020 Hrvaški priporočil
                  5
               , naj v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb.

               (3)Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost
                  6
                je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira EU. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju, izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev. Prav tako bo pomagal pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju, ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ, rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

               (4)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  7
               . Splošna fiskalna naravnanost bi morala ob upoštevanju nacionalnih proračunov ter mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022 ostati spodbujevalna. Hkrati bi morale glede na pričakovano postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti v drugi polovici leta 2021 fiskalne politike držav članic v letu 2022 postati bolj raznolike. Upoštevati bi morale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ ter potrebo po zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik. Ker bi bilo treba podpreti trajnostno okrevanje v EU, bi morale države članice z majhnim tveganjem za vzdržnost svoje proračune v letu 2022 usmeriti v ohranjanje spodbujevalne fiskalne politike, pri tem pa upoštevati učinek mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice z visokimi ravnmi dolga bi si morale prizadevati za preudarne fiskalne politike, pri tem pa ohraniti nacionalno financirane naložbe ter uporabiti nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih visokokakovostnih naložbenih projektov in strukturnih reform. Za obdobje po letu 2022 bi morale fiskalne politike še naprej upoštevati moč okrevanja, stopnjo gospodarske negotovosti in premisleke o vzdržnosti javnih financ. Preusmeritev fiskalne politike v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, vključno s pravočasno in postopno odpravo podpornih ukrepov, bo prispevala k zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (5)Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 tudi izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Na podlagi svoje pomladanske napovedi iz leta 2021 je Komisija 2. junija menila, da so pogoji za nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule v letu 2022 in za njeno deaktivacijo z letom 2023 izpolnjeni. Po deaktivaciji splošne odstopne klavzule se bodo še naprej upoštevale razmere v posameznih državah
                  8
               .

               (6)Hrvaška je 29. aprila 2021 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila svoj konvergenčni program za leto 2021.

               (7)Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2020 primanjkljaj sektorja država Hrvaške znašal 7,4 % BDP, dolg sektorja država pa se je povečal na 88,7 % BDP. Letna sprememba primarnega proračunskega salda je znašala –8,1 % BDP, kar vključuje diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu v višini 3,8 % BDP ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Hrvaška je zagotovila tudi likvidnostno podporo podjetjem in gospodinjstvom (kot so poroštva in odlogi plačila davkov, ki nimajo neposrednega in takojšnjega proračunskega učinka), ki je ocenjena na 4,6 % BDP.

               Komisija je 2. junija 2021 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavan proračunski položaj Hrvaške, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2020 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in se ni dovolj hitro zmanjševal. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni.

               (8)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije konvergenčnega programa, je za leto 2021 realističen in za leto 2022 optimističen. Zlasti predvideva nekoliko večjo rast od pomladanske napovedi Komisije za leto 2021 (5,2 % v primerjavi s 5 %) in predvsem za leto 2022 (6,6 % v primerjavi s 6,1 %). To je zlasti posledica bolj pozitivnih projekcij potrošnje in naložb gospodinjstev, medtem ko je napoved Komisije nekoliko bolj optimistična glede prispevka izvoza.

               (9)Vlada v konvergenčnem programu za leto 2021 načrtuje zmanjšanje primanjkljaja sektorja država s 7,4 % BDP v letu 2020 na 3,8 % BDP v letu 2021, medtem ko naj bi se delež dolga v letu 2021 zmanjšal na 86,6 % BDP. V skladu s programom naj bi sprememba primarnega proračunskega salda v letu 2021 v primerjavi z ravnjo pred krizo (2019) znašala –4,6 % BDP, kar odraža diskrecijske proračunske ukrepe v podporo gospodarstvu ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Za primerjavo, pomladanska napoved Komisije iz leta 2021 ne predvideva, da se bo primanjkljaj v letu 2021 tako zelo zmanjšal (4,6 % BDP). Razlike so najizrazitejše na strani prihodkov, ki naj bi se glede na konvergenčni program okrepili precej bolj od stopnje nominalne rasti BDP. Medtem naj bi imela obnova po potresih v Zagrebu in Petrinji leta 2020 posledice za odhodke, ki pa naj bi bile zgolj izjemne.

               (10)Hrvaška je v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga. Fiskalni ukrepi bi morali zagotoviti čim večjo podporo okrevanju, ne da bi pri tem posegali v prihodnje fiskalne usmeritve. Zato bi se bilo treba pri ukrepih izogniti ustvarjanju trajnih bremen za javne finance. Če države članice uvedejo trajne ukrepe, bi jih morale ustrezno financirati, da bi srednjeročno zagotovile proračunsko nevtralnost. Ukrepi, ki jih je Hrvaška sprejela v letih 2020 in 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so večinoma začasni ali pa jih spremljajo izravnalni ukrepi. Po obdobju, ki ga zajema napoved Komisije, je v letu 2023 preostali učinek teh nezačasnih ukrepov predhodno ocenjen na približno 0,3 % BDP in zajema predvsem znižanje dohodnine.

               (11)V konvergenčnem programu za leto 2021 je predvideno, da bodo naložbe in reforme, financirane z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, znašale 0,4 % BDP v letu 2021, 1,9 % BDP v letu 2022, 2,4 % BDP v letu 2023, 2,3 % BDP v letu 2024, 1,7 % BDP v letu 2025 in 1 % BDP v letu 2026. Proračunske projekcije iz pomladanske napovedi Komisije vključujejo ta nepovratna sredstva ob splošno podobni hitrosti v letih 2021 in 2022.

               (12)Kazalnike fiskalne prilagoditve, določene v Uredbi (ES) št. 1466/97, je treba obravnavati glede na trenutne razmere. Prvič, ocene proizvodne vrzeli so povezane z znatno negotovostjo. Drugič, fiskalna politika mora biti pripravljena na hitro prilagajanje razvoju pandemije, in sicer s prehodom z nujne pomoči na bolj ciljno usmerjene ukrepe, ko se tveganja za zdravje zmanjšajo. Tretjič, za sedanje razmere je značilen znaten odziv politike v podporo gospodarski aktivnosti. Glede na precejšnje prenose iz proračuna EU (na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost) obstoječi kazalniki ne zajamejo celotne spodbude, ki jo fiskalne politike zagotavljajo gospodarstvu. Ob upoštevanju navedenega se zdi, da strukturni saldo v sedanjih okoliščinah ni ustrezen. Merilo rasti odhodkov je treba prilagoditi
                  9
                in dopolniti z dodatnimi informacijami, da se v celoti oceni naravnanost fiskalne politike.

               Prvič, podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu.

               Drugič, za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna EU (npr. iz mehanizma za okrevanje in odpornost).

               Fiskalna naravnanost se nato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

               Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.

               (13)V skladu s konvergenčnim programom Hrvaške za leto 2021 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2022 zmanjšal na 2,6 % BDP, zlasti zaradi močne rasti prihodkov in odprave začasnih podpornih ukrepov, sprejetih v letih 2020 in 2021. Delež dolga sektorja država naj bi se v letu 2022 zmanjšal na 82,5 % BDP. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2021 predvideva višji delež primanjkljaja in dolga v letu 2022, in sicer 3,2 % BDP oziroma 82,9 % BDP, pri čemer je razlika predvsem posledica učinka osnove iz leta 2021.

               Glede na napoved Komisije je splošna fiskalna naravnanost, kot je opredeljena zgoraj, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje v letu 2022, ocenjena na –2,4 % BDP
                  10
               . Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se povečal za 1,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane javne naložbe naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  11
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,8 odstotne točke BDP.

               (14)Kakovost proračunskih ukrepov držav članic se zdi še posebej pomembna. Strukturne reforme z vplivom na javne finance, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov, lahko podprejo potencialno rast, ustvarijo prepotreben fiskalni manevrski prostor in dolgoročneje prispevajo k zagotavljanju vzdržnosti javnih financ, tudi glede na podnebne spremembe in zdravstvene izzive. Na strani prihodkov je kriza zaradi COVID-19 okrepila pomen reform za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Na strani odhodkov je postalo še bolj pomembno, da se povečata raven in kakovost trajnostnih naložb, ki spodbujajo rast, v skladu s cilji krepitve potenciala rasti, gospodarske in socialne odpornosti ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Načrti za okrevanje in odpornost bodo omogočili izboljšanje strukture nacionalnih proračunov.

               (15)Glede na srednjeročne proračunske načrte iz programa naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal z 1,9 % BDP v letu 2023 na 1,5 % BDP v letu 2024.

               Glede na program je splošna fiskalna naravnanost, vključno z učinkom naložb, ki se financirajo tako iz nacionalnega proračuna kot iz proračuna EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, na agregatno povpraševanje, v letih 2023 in 2024 v povprečju ocenjena na –0,1 % BDP. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi imeli restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe bodo predvidoma imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP
                  12
               . Nacionalno financirani tekoči primarni odhodki (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imeli ekspanziven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP.

               Desetletna povprečna nominalna potencialna rast je trenutno ocenjena na 3,25 %
                  13
               . Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Hrvaške.

               (16)Delež dolga sektorja država naj bi se z 79,5 % BDP v letu 2023 zmanjšal na 76,8 % BDP v letu 2024. Glede na najnovejšo analizo vzdržnosti dolga naj bi se Hrvaška srednjeročno soočala s srednje visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ
                  14
               .

               (17)Glede na trenutno še vedno izjemno visoko stopnjo negotovosti bi morale smernice za fiskalno politiko ostati večinoma kvalitativne. Natančnejše količinsko opredeljene smernice za poznejša leta naj bi bile pripravljene leta 2022, če se bo negotovost do takrat dovolj zmanjšala.

               Svet je ocenil konvergenčni program za leto 2021 in nadaljnje ukrepanje Hrvaške na podlagi priporočila Sveta z dne 20. julija 2020 –

               PRIPOROČA HRVAŠKI, NAJ:

               1.v letu 2022 ohrani za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe; obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov;

               2.kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti;

               3.posebno pozornost nameni strukturi javnih financ, in sicer tako na prihodkovni kot odhodkovni strani proračuna, ter kakovosti proračunskih ukrepov, da se zagotovi trajnostno in vključujoče okrevanje; daje prednost trajnostnim naložbam, ki spodbujajo rast, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; daje prednost strukturnim reformam z vplivom na javne finance, ki bodo pomagale zagotoviti financiranje za prednostne naloge javne politike in prispevale k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno s krepitvijo pokritosti, ustreznosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za vse.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti.

                     (3)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (4)

                        Sporočilo Komisije – Letna strategija za trajnostno rast 2021, Bruselj (COM(2020) 575 final z dne 17. septembra 2020).

                     (5)

                        Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 68).

                     (6)

                  UL
                   L 57, 18.2.2021, str. 17.

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik za leto 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (9)

                        Zlasti porazdelitev naložb na obdobje štirih let, uporabljena v merilu rasti odhodkov, ne omogoča ustrezne ocene fiskalne podpore okrevanju z nacionalno financiranimi naložbami.

                     (10)

                        Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

                     (11)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

                     (12)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

                     (13)

                        Po oceni Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

                     (14)

                  Glej Delovni dokument služb Komisije – Statistična priloga s temeljnimi podatki, pomembnimi za oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov za leto 2021.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 2.6.2021
            COM(2021) 530 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji
            {SWD(2021) 530 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (3)Po priporočilu Komisije z dne 4. marca 2020
                  1
                na podlagi čezmernega primanjkljaja, načrtovanega v letu 2019, je Svet 3. aprila 2020 v skladu s členom 126(6) Pogodbe sklenil, da je v Romuniji obstajal čezmerni primanjkljaj
                  2
                in v skladu s členom 126(7) Pogodbe ter členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97
                  3
                izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2022
                  4
               .

               (4)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast
                  5
               . Ta klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97
                  6
                ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v sporočilu izrazila stališče, da so glede na resen upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 pogoji za aktivacijo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije.

               (5)Romunija je 15. septembra 2020 predložila poročilo o ukrepanju v skladu s priporočilom Sveta z dne 3. aprila 2020. V tem poročilu je opozorila na močno poslabšanje javnih financ v letu 2020, zlasti zaradi pandemije COVID-19.

               (6)Komisija je 18. novembra 2020 sprejela sporočilo o fiskalnem položaju v Romuniji
                  7
               . Komisija je menila, da glede na nadaljnjo veliko negotovost zaradi pandemije COVID-19 ter njenega izjemnega makroekonomskega in fiskalnega učinka v tisti fazi ni bilo mogoče sprejeti nobene odločitve o nadaljnjih korakih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je bil sprožen za Romunijo. Ta izjemna negotovost, tudi v zvezi z oblikovanjem verodostojne usmeritve za fiskalno politiko, v tisti fazi Komisiji zlasti ni omogočala, da bi predložila priporočilo za priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) Pogodbe. Komisija je navedla, da bo proračunsko stanje Romunije ponovno ocenila spomladi 2021 na podlagi podatkov o realizaciji iz leta 2020, proračuna za leto 2021 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2021 ter da bo po potrebi bo pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem predlagala nove korake, pri tem pa bo upoštevala nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast v letu 2021.

               (7)Komisija je 3. marca 2021 sprejela sporočilo, ki določa nadaljnje usmeritve politike za lažje usklajevanje fiskalnih politik ter pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic
                  8
               . Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2021 izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Komisija je 2. junija 2021 sprejela sporočilo o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021
                  9
               . Glede na to sporočilo naj bi se splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast v letu 2022 še naprej uporabljala in se deaktivirala leta 2023.

               (8)Glede na posodobitev poročila Komisije o spremljanju vzdržnosti dolga za leto 2020, s katero se je upoštevala zadnja pomladanska napoved Komisije iz leta 2021, srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost javnih financ Romunije ostajajo visoka. Ta tveganja je treba obravnavati z ustreznim srednjeročnim fiskalnim načrtom, podprtim s strukturnimi ukrepi.

               (9)Zaradi močnega zmanjšanja gospodarske aktivnosti kot posledice pandemije COVID-19 ter povezane potrebe po fiskalnih politikah za podporo okrevanju v letih 2021 in 2022 priporočilo Sveta z dne 3. aprila 2020 ne zagotavlja več ustrezne podlage za smernice za fiskalno politiko Romunije.

               (10)V skladu z zadnjim stavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko v primeru resnega upada gospodarske aktivnosti v euroobmočju ali v celotni Uniji Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne vzdržnosti javnih financ.

               (11)V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočilo, ki določa tudi rok za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki se lahko skrajša na tri mesece, kadar je to upravičeno zaradi resnosti razmer. Poleg tega mora Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju njenega strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, za vsaj 0,5 % BDP, ki je referenčna vrednost.

               (12)Realni BDP Romunije se je leta 2020 zmanjšal za 3,9 %. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2021 naj bi se rast realnega BDP povečala na 5,1 % v letu 2021 in 4,9 % v letu 2022. Zasebna potrošnja naj bi okrevala, ko bo vedno več ljudi cepljenih in se bodo ukrepi omejevanja socialnih stikov postopoma odpravljali, rast plač pa naj bi prav tako ostala robustna. Postopen začetek izvajanja projektov v okviru načrta za okrevanje in odpornost naj bi dodatno spodbudil rast naložb. Prispevek neto izvoza, tj. izvoza, zmanjšanega za uvoz, naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal negativen. To je zato, ker se pričakuje, da bo uvoz spodbudil okrevanje zasebne potrošnje in rast naložb. Okrevanje zunanjega povpraševanja naj bi prispevalo k izvozu, vendar je ta še vedno manj dinamičen kot uvoz. Na obete glede rasti vplivajo uravnotežena tveganja. Na eni strani lahko verodostojna srednjeročna fiskalna strategija pomaga odpraviti pomisleke glede vzdržnosti javnih financ, zlasti v povezavi z ambicioznimi reformami (vključno s tistimi iz načrta za okrevanje in odpornost). To bi pomagalo odpraviti makroekonomska neravnotežja Romunije, ublažilo tveganja za finančno stabilnost in prispevalo k trajnostni rasti, vključno z izboljšanjem naložbenega okolja. Na drugi strani bi lahko negotovost glede oblikovanja javnih politik in zamude ali neučinkovitost pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost povzročile zmanjšanje zaupanja.

               (13)Romunski parlament je 2. marca 2021 sprejel proračun Romunije za leto 2021 in srednjeročno fiskalno strategijo. Fiskalna strategija in informacije o profilu nepovratne finančne podpore ter posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem) so se upoštevale v konvergenčnem programu za leto 2021, ki je bil Komisiji predložen 5. maja 2021. Konvergenčni program za primanjkljaj sektorja država načrtuje zmanjšanje z izhodiščnih 9,2 % BDP v letu 2020 na manj kot 3 % BDP do leta 2024, in sicer v naslednjih korakih: 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024. Fiskalna prilagoditev v konvergenčnem programu temelji predvsem na odhodkih. Nadzor odhodkov (znižanje kot odstotek BDP) se predvideva zlasti pri plačah v javnem sektorju (za 1,4 odstotne točke med letoma 2022 in 2024) in socialnih transferjih (za 0,9 odstotne točke med letoma 2022 in 2024).

               (14)Pomladanska napoved Komisije iz leta 2021, podaljšana do leta 2024, predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP v letu 2021, 7,1 % BDP v letu 2022 in 6,8 % v letih 2023 ter 2024. V napovedi so upoštevani odhodki, ki bodo po pričakovanjih financirani z nepovratnimi sredstvi in posojili iz mehanizma, kot so predstavljeni v romunskem konvergenčnem programu in dodatnih informacijah, zagotovljenih s strani Romunije. Znižanje nominalnega primanjkljaja sektorja država, ki ga napoveduje Komisija, bo predvsem posledica postopnega izteka izrednih ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo COVID-19, višjih prihodkov zaradi pričakovanega gospodarskega okrevanja in dodatnega pozitivnega učinka naložb in reform, ki naj bi se financirale prek mehanizma. Poleg tega se je romunska vlada odločila zamrzniti plače v javnem sektorju za leti 2021 in 2022, odložiti zvišanja pokojnin leta 2021 in jih samo nekoliko povišati leta 2022, kar prispeva k boljšim obetom v primerjavi s tistimi iz napovedi Komisije iz jeseni 2020. Te spremembe so že uzakonjene. Poleg tega namerava vlada sprejeti novo pokojninsko zakonodajo, zaradi katere bi odhodki za pokojnine kot odstotek BDP ostali na splošno stabilni. Višji pričakovani primanjkljaj v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021 glede na konvergenčni program Romunije je posledica dejstva, da načrtovana konsolidacija ni v celoti podprta s sprejetimi oziroma do tega trenutka še ne verodostojno napovedanimi ukrepi in je zato ni bilo mogoče upoštevati v napovedi Komisije. Za strukturni primanjkljaj Komisija napoveduje, da se bo leta 2021 izboljšal za 0,7 odstotne točke BDP, leta 2022 pa za 0,5 odstotne točke BDP, leta 2023 in 2024 pa poslabšal za 0,1 oziroma 0,4 odstotne točke BDP.

               (15)Dolg sektorja država je konec leta 2018 znašal 34,7 % BDP, konec leta 2019 35,3 % BDP, konec leta 2020 pa 47,3 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2021 naj bi se konec leta 2021 povišal na 49,7 % BDP, konec leta 2022 na 52,7 % BDP in konec leta 2024 na 59,5 % BDP, s čimer se bo prvič približal referenčni vrednosti 60 % BDP iz pogodbe, če poleg že sprejetih ali verodostojno napovedanih ne bodo sprejeti nobeni dodatni popravljalni ukrepi.

               (16)Analiza srednje- do dolgoročne vzdržnosti dolga, posodobljena po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2021, potrjuje, da so na srednji rok tveganja za vzdržnost visoka. Glede na projekcijo za 10-letno obdobje po osnovnem scenariju bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v obdobju napovedi še naprej povečeval in dosegel blizu 90 % BDP. Tveganja za vzdržnost dolga temeljijo na velikih javnofinančnih primanjkljajih, stroških staranja in ranljivosti dinamike dolga na makrofiskalne pretrese. Povišanja pokojnin, uzakonjena poleti 2019 in trenutno odložena do konca leta 2022, so glavni vir tveganj za vzdržnost dolga. Struktura dolga – z velikim deležem dolga v tujih valutah in znatnim deležem dolga v rokah nerezidentov – dodatno povečuje tveganja za vzdržnost dolga, čeprav so posegi romunske centralne banke na sekundarnem trgu pomagali ohraniti stroške izposojanja v letu 2020 na ugodnih ravneh. Poleg tega obstajajo tveganja, povezana s pogojnimi obveznostmi, ki izhajajo iz državnih poroštev (v višini 1,4 % BDP), odobrenih podjetjem in samozaposlenim med krizo zaradi COVID-19. Bruto potrebe po financiranju naj bi se povečale. Nasprotno pa naj bi reforme in naložbe v okviru instrumenta Next Generation EU, če bodo učinkovito izvedene, pozitivno vplivale na rast BDP v prihodnjih letih, s čimer bodo prispevale k vzdržnosti dolga.

               (17)V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj odpraviti v letu po tem, ko je bil ugotovljen njegov obstoj, razen v posebnih okoliščinah. Prilagoditveno pot bi bilo treba določiti v skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 ob upoštevanju gospodarskega in fiskalnega položaja države članice.

               (18)V sedanjih razmerah take posebne okoliščine v Romuniji obstajajo. Če bi se Romuniji odobrilo dodatno leto, kar bi bilo v skladu s pravilom iz člena 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, bi bila potrebna zelo močna fiskalna prilagoditev, to pa bi privedlo do znatnega upada proizvodnje, zaradi česar bi lahko bilo ogroženo gospodarsko okrevanje po pandemiji COVID-19. Prilagoditvena pot z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2024 bi kljub temu, da bi še vedno zahtevala znatne letne prilagoditve, pomenila bolj postopen napor in dosegla dobro ravnotežje med konsolidacijo javnih financ ter podporo gospodarskemu okrevanju. Nova prilagoditvena pot upošteva tudi spremenjeni fiskalni položaj, vključno s proračunskimi gibanji v letu 2020 in novo proračunsko strategijo, ki jo je sprejela romunska vlada. Reforme, vključno s tistimi, zaradi katerih se izboljša upravljanje javnih financ, bi bile ključne za trajno odpravo čezmernega primanjkljaja. Glede na te pomisleke in skladno z usmeritvami za fiskalno politiko iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 je utemeljeno, da se leto 2024 določi kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja.

               (19)Za verodostojno in vzdržno prilagoditveno pot do tega roka bi morala Romunija doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP leta 2021, 6,2 % BDP leta 2022, 4,4 % BDP leta 2023 in 2,9 % BDP leta 2024 v skladu s cilji romunske vlade. To je na podlagi napovedi Komisije skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % leta 2021, 1,3 % leta 2022, 0,9 % leta 2023 in 0,0 % leta 2024
                  10
               . Takšne stopnje rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov bodo glavni kazalnik za oceno fiskalnega napora, če bo potrebna natančna analiza. Ustrezna letna fiskalna prilagoditev strukturnega salda znaša 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024.

               (20)Za oceno potencialnega učinka splošne fiskalne politike na proizvod bi bilo treba na tej stopnji znatna plačila iz proračuna Evropske unije (v okviru mehanizma in drugih skladov Unije) vključiti v zadevni znesek agregata odhodkov, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti
                  11
               . Na tej podlagi naj bi skladi Unije v prihodnjih letih znatno pozitivno vplivali na romunsko gospodarstvo. Natančneje, naložbe in reforme, ki se podpirajo z mehanizmom, Romuniji zagotavljajo priložnost, da srednjeročno izboljša svoj osnovni fiskalni položaj, hkrati pa še vedno podpira rast in ustvarjanje delovnih mest.

               (21)Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali na splošno zagotoviti trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast. Fiskalne in druge splošnejše gospodarske reforme, vključno z reformami pokojninskega sistema, davčne uprave, plač v javnem sektorju in upravljanja državnih podjetij, bi morale podpreti prizadevanja za konsolidacijo javnih financ in povečati njihovo vzdržnost.

               (22)Romunija je od leta 2016 sistematično in večkrat odstopala od nacionalnih fiskalnih pravil in časovnice za sprejetje srednjeročne fiskalne strategije, določenih v nacionalnem fiskalnem okviru. Polno izvajanje nacionalnega fiskalnega okvira bi v prihodnosti podprlo proračunsko prilagoditev Romunije –

               SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               (1)Romunija bi morala najpozneje do leta 2024 odpraviti čezmerni primanjkljaj.

               (2)Romunija bi morala doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024, kar je v skladu z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024. To ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024.

               (3)Romunija bi morala v celoti izvesti ukrepe, ki jih je že sprejela za leto 2021. Morala bi določiti in izvajati dodatne ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2024. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti vzdržno izboljšanje brez oviranja rasti. Nepričakovani prihodki bi se morali uporabiti za zmanjšanje primanjkljaja sektorja država.

               (4)Svet je določil, da mora Romunija do 15. oktobra 2021 sprejeti učinkovite ukrepe in v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 poročati o konsolidacijski strategiji za izpolnitev ciljev. Nato bi morala Romunija poročati o napredku pri izvajanju tega priporočila vsaj vsakih šest mesecev, dokler ni čezmerni primanjkljaj odpravljen.

               Poleg tega bi morala Romunija zagotoviti polno in učinkovito izvajanje nacionalnega fiskalnega okvira. Za zagotovitev uspeha srednjeročne fiskalne strategije bo pomembno tudi, da se konsolidacija javnih financ podpre s celovitimi reformami.

               To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        COM(2020) 91 final.

                     (2)

                        UL L 110, 8.4.2020, str. 58.

                     (3)

                        Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

                     (4)

                        UL C 116, 8.4.2020, str. 1.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

                     (7)

                        COM(2020) 752 final.

                     (8)

                        COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Sporočilo Komisije o usklajevanju ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva, Bruselj (COM(2021) 500 final z dne 2. junija 2021).

                     (10)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (11)

                        Splošna fiskalna naravnanost se meri s primerjanjem spremembe primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov vendar s spremembami odhodkov, financiranih z mehanizmom ter drugo nepovratno finančno podporo Evropske unije) z 10-letnim povprečjem stopnje potencialne rasti. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno gospodarsko rast Romunije. Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.