title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Luxembourgand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Luxembourg, 2011-2014

text:
             EVROPSKA KOMISIJA

                                               Bruselj, 7.6.2011
                                               SEC(2011) 811 konč.

                                 Priporočilo

                          PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2011

                              ter mnenje Sveta

          o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2011-2014

                           {SEC(2011) 724 konč.}

SL                                                                        SL
 ---pagebreak---                                                    Priporočilo

                                          PRIPOROČILO SVETA

             v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2011

                                               ter mnenje Sveta

                     o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2011-2014

     SVET EVROPSKE UNIJE –

     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,

     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(3)
     Uredbe,

     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,

     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

     po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

     ob upoštevanju naslednjega:

     (1)    Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek
            izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji
            na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna
            področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za
            trajnostno rast in konkurenčnost.

     (2)    Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav
            članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike
            zaposlovanja držav članic3, ki skupaj sestavljajo „integrirane smernice“. Države
            članice so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice v svojih nacionalnih
            ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            UL C …, str. …
     3
            Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

SL                                                      2                                             SL
 ---pagebreak---      (3)   Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek
           novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra
           predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

     (4)   Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in
           strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na
           podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po
           prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne vzdržnosti,
           zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za
           povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v
           konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti ali konvergenčne
           programe in nacionalne reformne programe.

     (5)   Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v
           paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vključene v
           njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne
           programe.

     (6)   Luksemburg je 29. aprila 2011 predložil letošnjo dopolnitev programa stabilnosti za
           obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila
           ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

     (7)   Luksemburg se je ob upoštevanju izjemnega pomena finančnega sektorja v
           gospodarstvu finančni in gospodarski krizi zoperstavil sorazmerno dobro. Potem ko je
           leta 2009 BDP padel za 3,6 %, je gospodarstvo leta 2010 hitro okrevalo. BDP je zrasel
           za približno 3,5 % zaradi večje javne porabe, za katero se je v skladu z evropskim
           načrtom za oživitev gospodarstva odločila vlada, in zaradi velikega povečanja neto
           izvoza. Zaposlovanje je ostalo prožno, delno zaradi širše uvedbe skrajšanega
           delovnika, ki so jo spodbujali državni organi. Brezposelnost je začela naraščati v
           začetku leta 2008 in se je na splošno stabilizirala na približno 6-odstotni, ravni, ki je za
           Luksemburg najvišja doslej. Kljub recesiji pa je stanje javnih financ Luksemburga
           sorazmerno trdno (primanjkljaj v višini 1,7 % in bruto javni dolg v višini 18,4 %
           leta 2010), kar je posledica zelo ugodnega izhodiščnega položaja.

     (8)   Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES)
           št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo
           proračunske projekcije v programu, nekoliko previden v primerjavi s napovedjo služb
           Komisije iz pomladi 2011. V skladu s programom je cilj leta 2011 javnofinančni
           primanjkljaj v višini 1,0 %, kar je usklajeno s pomladansko napovedjo služb Komisije.
           Program ob predpostavki nespremenjenih politik leta 2012 predvideva zvišanje
           nominalnega primanjkljaja na 1,5 % BDP, preden naj bi se do leta 2014 postopno
           znižal na raven 0,8 % BDP. Ocena služb Komisije kaže nekoliko bolj optimistično
           sliko, saj ocenjuje primanjkljaj na 1,1 % BDP leta 2012, ki temelji na bolj ugodnem
           makroekonomskem scenariju in počasnejši rasti odhodkov. V programu ni predvideno
           doseganje srednjeročnega cilja, ki je določen kot strukturni presežek v višini 0,5 %
           BDP, v programskem obdobju 2011–2014. Prav nasprotno, pričakuje se, da se bo
           strukturni saldo (ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij v
           programu v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) postopno slabšal, in sicer od
           presežka v višini 0,3 % leta 2011 do primanjkljaja v višini 0,8 % leta 2014.

SL                                                  3                                                     SL
 ---pagebreak---      (9)    Ker naj bi bila predvidena rast BDP še naprej stabilna, bi bilo mogoče v okviru javnih
            financ Luksemburga izkoristiti nadaljnje izboljšanje strukturnega salda za doseganje
            srednjeročnega cilja že leta 2012. To bi državi zagotovilo varnostno rezervo ob
            morebitnem prihodnjem gospodarskem upadu in pomagalo izboljšati dolgoročno
            vzdržnost javnih financ. Poleg tega bi lahko državi glede na ocenjeni vpliv posrednih
            obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva koristil bolj ambiciozen srednjeročni cilj.

     (10)   Povečanje s staranjem prebivalstva povezane javne porabe v Luksemburgu v
            prihodnjih desetletjih naj bi bilo največje v EU. Kratkoročno financiranje
            pokojninskega sistema trenutno podpira nizek koeficient starostne odvisnosti, delno pa
            je odvisno tudi od prispevkov, ki jih plačuje sorazmerno mlada populacija čezmejnih
            delavcev. V prihodnosti bo položaj pri obeh dejavnikih obrnjen in pričakuje se, da se
            bodo stroški pokojnin bistveno zvišali. Čeprav je vlada nakopičila precejšnja sredstva
            in pokojninske rezerve še vedno rastejo, pa to ne bo zadostovalo za zagotavljanje
            vzdržnosti sistema. Poleg tega je stopnja zaposlenosti starejših delavcev (v starosti od
            55 do 64 let) pri 38,2 % (podatek za leto 2009) med najnižjimi v EU-27
            (povprečje EU: 46 %). Čeprav je predpisana upokojitvena starost načeloma 65 let, pa
            luksemburški pokojninski sistem pogosto omogoča zgodnejše upokojevanje skoraj
            brez znižanja ravni pokojnine, ki je poleg tega tudi sorazmerno visoka. Posledično je
            povprečna starost pri odhodu s trga dela 59,4 leta, kar zvišuje stroške pokojninskega
            sistema. V vladnih načrtih za reformo pokojninskega sistema je predviden nov model,
            katerega namen je, da zaposleni ostanejo delovno aktivni dalj časa, in sicer
            prostovoljno. To bi izboljšalo koeficient starostne odvisnosti pokojninskega sistema.
            Vendar pa bi ta mehanizem zadeval le nove upokojence in bi se uporabljal le za del
            delovne dobe po začetku veljavnosti reforme, tako da bi v celoti učinkoval šele čez
            40 let.

     (11)   Cenovna in stroškovna konkurenčnost Luksemburga se je od začetka prejšnjega
            desetletja bistveno poslabšala. To je posledica rasti plač in produktivnosti. V
            Luksemburgu so se stroški dela na enoto v obdobju 2000–2010 višali 1,5-krat hitreje
            kot povprečno v EU-15 in več kot petkrat hitreje kot v Nemčiji. Na podlagi sporazuma
            med vlado in sindikati o preložitvi uporabe samodejne plačne indeksacije (od pomladi
            do oktobra 2011) se bo rast realnih plač leta 2011 precej umirila. Odločitev v zvezi z
            naslednjim pragom je še treba sprejeti. Glede na trenutne obete za inflacijo bi lahko do
            naslednje samodejne indeksacije prišlo že spomladi 2012, kar bi izničilo predhodno
            izboljšanje stroškovne konkurenčnosti.

     (12)   Kljub zgodovinsko visoki rasti zaposlovanja je stopnja zaposlenosti populacije
            rezidentov nižja od povprečja EU, zlasti na obeh koncih starostnega spektra. Od
            ustvarjanja delovnih mest v zadnjih nekaj letih so imeli največ koristi nerezidenti.
            Čeprav je rast brezposelnosti od leta 2008 naprej povezana z recesijo, pa je njen značaj
            vedno bolj strukturen, kar potrjuje dejstvo, da je bila v letih rasti pred krizo potrebna
            rast zaposlenosti v višini približno 4 % letno za minimalno zmanjšanje brezposelnosti.
            Brezposelnost mladih je sorazmerno visoka pri 16,1 % leta 2010 v primerjavi s 6 %
            vsega delovno aktivnega prebivalstva. Stopnja brezposelnosti je v veliki meri odvisna
            od stopnje izobrazbe. Mladi rezidenti se v zvezi s prostimi delovnimi mesti soočajo z
            ostro konkurenco nerezidentov, ki imajo pogosto prav toliko ali celo več znanja in
            veščin.

SL                                                  4                                                   SL
 ---pagebreak---      (13)   Vlada Luksemburga je v okviru pakta „euro plus“4 začrtala vrsto zavez v zvezi s
            štirimi področji pakta. Vlada je na fiskalnem področju potrdila elemente pokojninske
            reforme in se zavezuje, da bo reformo dokončala do konca leta 2011. Ukrepi za
            okrepitev finančne stabilnosti se osredotočajo na povečevanje odpornosti finančnega
            sektorja s pravnim urejanjem in nadzorom na evropski in mednarodni ravni ter s
            prizadevanji za diverzifikacijo strukture luksemburškega gospodarstva. Ukrepi
            zaposlovanja se osredotočajo na povečevanje učinkovitosti politik aktivnega
            zaposlovanja (reforma zavoda za zaposlovanje „Administration de l'Emploi“) in
            spodbujanje vseživljenjskega učenja v zasebnem sektorju z višjo stopnjo
            sofinanciranja iz javnih sredstev. Ukrepi za povečanje konkurenčnosti vključujejo
            preložitev indeksacije plač s pomladi 2011 (kot predvideva sistem samodejne
            indeksacije) na oktober 2011 in zavezo o pogajanju s socialnimi partnerji o podobni
            preložitvi leta 2012. Poleg tega se je vlada zavezala za izboljšanje poslovnega okolja z
            upravno poenostavitvijo in boljšo infrastrukturo. Ukrepi so usklajeni s širšim
            programom reform, določenim v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem
            programu, ter obravnavajo izzive na področjih pokojnin, konkurenčnosti, zaposlovanja
            (zlasti mladih in starejših delavcev) in v finančnem sektorju. Vendar pa nekatere od
            predlaganih reform niso dovolj podrobno opredeljene. Zaveze v okviru pakta „euro
            plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

     (14)   Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vključno z
            zavezami pakta „euro plus“, ki jih je predložil Luksemburg. Pri tem ni upoštevala le
            njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v
            Luksemburgu, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in smernicami EU, in sicer
            glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja Evropske unije z
            zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. Komisija
            ob upoštevanju navedenega meni, da bi moralo biti leta 2011 možno bolj ambiciozno
            zmanjševanje primanjkljaja glede na ugodne makroekonomske obete in da bi večja
            fiskalna konsolidacija omogočila doseganje srednjeročnega cilja leta 2012. Sprejeti je
            treba tudi dodatne ukrepe za reformo pokojninskega sistema in spodbujanje aktivnega
            staranja, krepitev konkurenčnosti ter pomoč mladim pri zaposlovanju.

     (15)   Svet je glede na to oceno proučil dopolnitev programa stabilnosti Luksemburga za leto
            2011, njegovo mnenje5 pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2)
            v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je
            Svet proučil nacionalni reformni program Luksemburga –

     PRIPOROČA, naj Luksemburg v obdobju 2011–2011 ukrepa tako:

     (1)     Izkoristi naj izboljšanje cikličnih pogojev za okrepitev fiskalne konsolidacije zaradi
             nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja in doseganja srednjeročnega cilja
             leta 2012.

     (2)     Predlaga in izvede naj splošno pokojninsko reformo za zagotavljanje dolgoročne
             vzdržnosti pokojninskega sistema, v okviru katere naj najprej sprejme ukrepe za
             povečanje stopnje aktivnosti starejših delavcev, zlasti z odvračanjem od zgodnjega

     4
            Več podrobnosti o zavezah na podlagi pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 724.
     5
            Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       5                                             SL
 ---pagebreak---              upokojevanja in vključno z ukrepi, ki vežejo predpisano upokojitveno starost na
             pričakovano življenjsko dobo.

     (3)     Ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami naj
             prenovi sistem določanja plač za zagotovitev, da bo rast plač bolje odražala gibanja
             na področju produktivnosti dela in konkurenčnosti.

     (4)     Sprejme naj ukrepe za zmanjševanje brezposelnosti mladih s krepitvijo ukrepov
             usposabljanja in izobraževanja, ki so namenjeni boljšemu prilagajanju znanja in
             veščin mladih potrebam trga dela.

     V Bruslju,

                                               Za Svet
                                               Predsednik

SL                                                6                                                 SL


title: Priporočilo Evropske centralne banke z dne 11. februarja 2005 — Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banco de Portugal (ECB/2005/3)

text:
               26.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 50/6

      PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 11. februarja 2005
   Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Banco de Portugal
   (ECB/2005/3)
   (2005/C 50/06)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

               (2)

               Svet Evropske unije je v svojem Sklepu 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (1) odobril PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. kot zunanjega revizorja za Banco de Portugal.

               (3)

               V skladu z nedavno spremembo v portugalski zakonodaji morajo revizijo računovodskih izkazov sedaj opraviti izključno le revisores oficiais de contas (pooblaščeni revizorji). Banco de Portugal posledično meni, da je primerno nadomestiti družbo PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. z družbo PricewaterhouseCoopers Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., ker nima statusa pooblaščenih revizorjev. ECB tej spremembi ne nasprotuje.

               (4)

               Trajanje mandata zunanjih revizorjev se ne spremeni –

         SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   PricewaterhouseCoopers Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. se priporočijo kot zunanji revizorji centralne banke Banco de Portugal od poslovnega leta 2004 za obdobje enega leta z možnostjo podaljšanja.

      V Frankfurtu na Majni, 11. februarja 2005

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 22, 29.1.1999, str. 69. Sklep, kakor je bila zadnjič spremenjen s Sklepom 2004/651/ES (UL L 298, 23.9.2004, str. 23).


title: Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2016

text:
               30.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 217/59

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 9. julija 2013
   v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2013 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2016
   2013/C 217/15
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Voditelji držav oziroma vlad držav članic so 29. junija 2012 sprejeli dogovor za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

               (4)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2012 in dal mnenje o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2015.

               (5)

               Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Malto opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 7. februarja 2013 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2013 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2013.

               (7)

               Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

               (8)

               Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Malto. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Malti obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni spremljanje in strateški ukrepi. Zlasti je potrebno pozorno spremljanje bančnega sektorja in nepremičninskega trga. Politike se morajo osredotočiti na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

               (9)

               Malta je 30. aprila 2013 predložila nacionalni program reform za leto 2013 in program za stabilnost za obdobje 2012–2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Svet je 4. decembra 2012 (5) razveljavil sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti, saj je bil ta leta 2011 odpravljen, glede na napoved služb Komisije iz jeseni 2012 pa se je njegova odprava štela za trajno. Vendar je v letu 2012 Malta zabeležila javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3 % BDP, kar je bilo znova nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je postopno zmanjšati primanjkljaj s 3,3 % BDP leta 2012 na 0,8 % BDP leta 2016, kar pomeni postopno napredovanje k srednjeročnemu cilju. Program za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj, tj. uravnoteženi proračun v strukturnem smislu, ki je ambicioznejši od cilja, ki ga zahteva Pakt za stabilnost in rast, vendar njegova izpolnitev ni načrtovana v obdobju programa za stabilnost. Ciljni primanjkljaj za leto 2013 iz programa za stabilnost naj bi se dosegel predvsem z razmeroma visoko rastjo davčnih prihodkov, česar ni mogoče v celoti razložiti z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program. Poleg tega ni zadostno podprt s podrobnimi ukrepi, enako pa velja tudi za naslednja leta. Zato je sprememba načrtovanega (preračunanega) strukturnega salda znatno višja kot v napovedi služb Komisije. V skladu s slednjo se bo ob nespremenjeni politiki strukturni saldo izboljšal za samo ¼ odstotne točke BDP v letu 2013 in zgolj minimalno v letu 2014.
               Javni dolg naj bi po napovedih ostal nad pragom 60 % BDP v celotnem obdobju programa za stabilnost. Državni organi napovedujejo, da se bo dolg leta 2014 povečal na 74,2 % BDP, nato pa naj bi se do leta 2016 zmanjšal na 70 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 se bo delež javnega dolga v razmerju do BDP po pričakovanjih povečeval nekoliko hitreje, in sicer na 74,9 % v letu 2014, saj naj bi se primarni primanjkljaj še naprej povečeval. Ker je leta 2011 odpravila čezmerni primanjkljaj, je Malta v triletnem prehodnem obdobju, kar zadeva cilj glede zmanjšanja dolga, ki se je začelo leta 2012. Malta v letu 2012 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju cilja glede zmanjšanja dolga, po napovedih pa ga ni mogoče pričakovati niti v letih 2013 in 2014. Čeprav je fiskalni okvir Malte precej prožen, njegov nezavezujoč značaj in kratek časovni okvir fiskalnega načrtovanja ne zagotavljata stabilnega fiskalnega položaja. Direktiva 2011/85/EU (6) o proračunskih okvirih še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo, vanjo pa tudi še ni bilo vneseno pravilo o strukturnem saldu sektorja države iz pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisani 2. marca 2012 v Bruslju. Program za stabilnost navaja namen vlade, da ustanovi fiskalni svet, ne navaja pa konkretnih načrtov.

               (11)

               Izpolnjevanje davčnih obveznosti in izogibanje davkom še naprej ostajata izziv za kakovost javnih financ. Državni organi so uvedli številne ustrezne ukrepe, v pripravi so še dodatni, vendar je treba izvajanje pozorno spremljati, saj konkretni rezultati še niso vidni. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij so še vedno zelo visoke. Leta 2012 je Malta izstopala kot država z drugo največjo razliko med davčno obravnavo dolga in lastniškega financiranja novih naložb. Zaradi teh davčnih ugodnosti lahko pride do visoke zadolženosti podjetij in neučinkovite porazdelitve kapitala. Malta je ena od redkih držav članic brez določb za zmanjšanje davčnih spodbud za zadolževanje.

               (12)

               Malta se še vedno sooča z izzivi glede vzdržnosti javnih financ zaradi proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ki naj bi po napovedih močno presegel povprečje EU. Povečanje izdatkov za pokojnine znaša več kot polovico skupnega predvidenega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, ob tem pa (v primerjavi z drugimi državami članicami) zakonsko določena upokojitvena starost ostaja nizka, njeno zvišanje v skladu z reformo iz leta 2006 pa se uvaja le počasi. Za zagotovitev vzdržnosti javnih financ je potrebna dodatna reforma, pri čemer je treba zagotoviti ustreznost in obravnavati vprašanja v zvezi z medgeneracijsko pravičnostjo. Razprava s socialnimi partnerji je bila opravljena, vendar konkretni predlogi za dodatno pokojninsko reformo niso bili predstavljeni. Stopnja zaposlenosti starejših delavcev je nizka, celovito strategijo aktivnega staranja pa je treba še dokončati. Omejeno osnovno zdravstveno varstvo v kombinaciji s predvidenim staranjem prebivalstva lahko dolgoročno vodi do visokih stroškov v zdravstvu. Zaradi šibke upravne zmogljivosti na področju javnih naročil prihaja do zapletenih in dolgotrajnih postopkov.

               (13)

               Ukrepi za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, vključno z nedavno uvedenim postopkom za pripravo strategije za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja, so dobrodošli, tudi glede na neskladje med povpraševanjem in ponudbo spretnosti. Uspešnost strateških prizadevanj bo odvisna od pravilnega in pravočasnega izvajanja, ki ga bo treba pozorno spremljati. Ena od velikih težav je nezadostna povezava med izobraževanjem in usposabljanjem ter potrebami trga dela. Načrtovana enotna shema pripravništva, ki bo zajemala več stopenj kvalifikacij, bo po pričakovanjih prispevala k zagotavljanju delovne sile, ki ustreza potrebam trga dela.

               (14)

               Malta je sprejela tudi pomembne ukrepe za večjo udeležbo žensk na trgu dela, zlasti s ciljem izboljšanega usklajevanja poklicnega in družinskega življenja. Zaradi ugodnega generacijskega učinka stopnja zaposlenosti žensk še naprej raste. Vendar so še mogoče izboljšave: stopnja zaposlenosti žensk ostaja nizka, starševstvo še vedno pomembno vpliva na udeležbo žensk na trgu dela, razlika v stopnji zaposlenosti med spoloma pa je najvišja v Uniji. Z okrepljenim spodbujanjem prožnih pogojev dela ter večjim zagotavljanjem cenovno dostopnega otroškega varstva in podaljšanega bivanja po pouku širšemu segmentu prebivalstva se lahko dodatno zviša stopnja zaposlenosti žensk.

               (15)

               Malteški mehanizem prilagajanja plač življenjskim stroškom ima posebne značilnosti, ki blažijo njegov negativen učinek na skupno uspešnost trga dela in na prilagajanje plač: mehanizem omogoča pavšalno povišanje, kar pri plačah, ki presegajo „referenčno“ osnovno plačo, pomeni le delno nadomestilo za inflacijo, na voljo so klavzule o odstopanju na mikro in makro ravni, pogajanja o plačah pa so povsem decentralizirana. Vendar ta sistem v zelo neugodnih fazah ekonomskega cikla še vedno predstavlja potencialen izziv za prožnost realnih plač in tako ovira prilagajanje trga dela in zavira konkurenčnost. Nestanovitnost cen nekaterih sestavin indeksa gibanja cen, ki se uporablja v tem mehanizmu, zlasti cen energije, bi lahko pomenila pritisk na inflacijo z inflacijsko-plačno spiralo. Zato bosta za zmanjšanje potencialnih tveganj bistvenega pomena zbiranje podatkov o plačah in produktivnosti na sektorski ravni ter pozorno spremljanje učinkov sistema indeksacije plač. Malteški organi bi morali pozorno spremljati vpliv mehanizma na gospodarstvo in biti pripravljeni, da ga po potrebi ustrezno izboljšajo.

               (16)

               Konkurenčnost Malte ostaja ogrožena zaradi zelo omejene diverzifikacije in slabe okoljske učinkovitosti pri oskrbi z energijo, kar povzroča visoke cene električne energije. Težak finančni položaj glavnega dobavitelja energije (družbe Enemalta) to negotovost še stopnjuje, vendar naj bi se z električno povezavo s Sicilijo po letu 2014 stanje izboljšalo. Prizadevanja na področju številnih pobud, kot je uvajanje fotovoltaične energije, so se nadaljevala, vendar delež obnovljivih virov energije ostaja zelo nizek, izvedljivost nekaterih velikih projektov, kot je razvoj polj vetrnih elektrarn, pa se zdi ogrožena. Na področju energetske učinkovitosti, zlasti pri javnih stavbah, je bil dosežen napredek, podprt s financiranjem Unije. Okoljska učinkovitost malteškega prometnega sistema je prav tako neustrezna. Malta bi potrebovala celovito prometno strategijo za izboljšanje javnega prevoza, cestnega omrežja in uspešnosti pri omejevanju emisij ogljika ter za dodatno spodbujanje uporabe vrst prevoza, ki niso osebni avtomobili.

               (17)

               Bančni sektor na Malti je v primerjavi z domačim gospodarstvom zelo velik. Čeprav gre pri tem zlasti za neključne domače in mednarodne banke, ki so le v manjši meri izpostavljene domačemu gospodarstvu, jih je treba še naprej strogo nadzorovati, da se prepreči negativen vpliv na finančno stabilnost, ki bi lahko izhajal iz njihove dejavnosti. Domače banke ostajajo zelo izpostavljene trgu nepremičnin, rezervacije za izgube iz naslova posojil pa so razmeroma nizke. Strateške razprave so bile opravljene, vendar je treba na njihovi podlagi še oblikovati ustrezne regulativne ukrepe. Neučinkovitost pravosodnega sistema pomeni dodatno tveganje za finančno stabilnost. Dolgotrajni postopki zaradi insolventnosti ovirajo učinkovito uveljavljanje pravic iz zavarovanja s premoženjem. V času gospodarskih težav lahko to dodatno obremeni bilance stanja bank, poveča izgube in privede do potreb po dokapitalizaciji.

               (18)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo malteške ekonomske politike. Ocenila je nacionalni program reform in program za stabilnost ter predstavila poglobljeni pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Malti, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila, pripravljena v okviru evropskega semestra, so izražena v priporočilih v točkah 1 do 5 v nadaljevanju.

               (19)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj.

               (20)

               Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih v točkah 2 in 5 spodaj.

               (21)

               V okviru evropskega semestra je Komisija opravila tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro (8). Kot država katere valuta je euro, bi morala tudi Malta zagotoviti popolno in pravočasno izvajanje navedenih priporočil –

         PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2013–2014 ukrepa tako, da:

               1.

               Opredeli in izvaja ukrepe, potrebne za doseganje letne strukturne konsolidacije iz priporočil Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se do leta 2014 na vzdržen in rasti prijazen način odpravi čezmerni primanjkljaj ter omeji uporaba enkratnih in začasnih ukrepov. Po odpravi čezmernega primanjkljaja si z ustrezno hitrostjo prizadeva za strukturno konsolidacijo, da bo dosegla srednjeročni cilj do leta 2019. V letu 2013 vzpostavi zavezujoč večletni fiskalni okvir, ki temelji na pravilih. Zagotovi konkretno izvajanje ukrepov, sprejetih za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in boj proti izogibanju davkom, ter sprejme ukrepe za zmanjšanje davčnih spodbud za zadolževanje pravnih oseb.

               2.

               Za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ nadaljuje z izvajanjem reforme pokojninskega sistema, da se omeji napovedano povečanje odhodkov, med drugim s pospešenim zvišanjem zakonsko določene upokojitvene starosti, z dvigom dejanske upokojitvene starosti skozi prilagajanje upokojitvene starosti ali pokojninskih pravic spremembam pričakovane življenjske dobe ter s spodbujanjem zasebnih pokojninskih varčevanj. Sprejme ukrepe za povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev z dokončanjem in izvajanjem celovite strategije aktivnega staranja. Izvede zdravstvene reforme za povečanje stroškovne učinkovitosti sektorja, zlasti s krepitvijo javnega osnovnega zdravstvenega varstva. Izboljša učinkovitost in skrajša postopke javnih naročil.

               3.

               Nadaljuje s strateškimi prizadevanji za zmanjšanje deleža mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, zlasti z vzpostavitvijo celovitega sistema za spremljanje tega pojava, ter za povečanje relevantnosti izobraževanja in usposabljanja za trg dela, da se bo tako obravnavalo pomanjkanje nekaterih spretnosti, med drugim z napovedano reformo sistema pripravništva. Še naprej se zavzema za večjo udeležbo žensk na trgu dela s spodbujanjem prožnih pogojev dela, zlasti z izboljšanjem ponudbe in cenovne dostopnosti otroškega varstva in izvenšolskih dejavnosti.

               4.

               Še naprej si prizadeva za diverzifikacijo mešanice in nabora energetskih virov, zlasti z večjo uporabo obnovljivih virov energije in pravočasno vzpostavitvijo električne povezave s Sicilijo. Prizadeva si tudi za spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij v prometnem sektorju.

               5.

               Sprejme ukrepe za nadaljnje povečanje rezervacij za izgube zaradi oslabitev posojil v bančnem sektorju, da se zmanjšajo morebitna tveganja, ki izhajajo iz izpostavljenosti nepremičninskemu trgu. Ohrani strateška prizadevanja za strog nadzor nad bančnim sektorjem, tudi nad neključnimi domačimi in mednarodno usmerjenimi bankami. Izboljša splošno učinkovitost pravosodnega sistema, na primer s skrajšanjem postopkov zaradi insolventnosti.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2013 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 118, 30.4.2013, str. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 61.

      (5)  Sklep Sveta 2012/778/EU z dne 4. decembra 2012 (UL L 342, 14.12.2012, str. 43).

      (6)  Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

      (7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (8)  Glej stran 97 tega Uradnega lista.


title: Priporočilo Sveta z dne  14. marca 2006  o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (šesti ERS) za proračunsko leto 2004

text:
               18.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 81/9

      PRIPOROČILO SVETA

   z dne 14. marca 2006
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (šesti ERS) za proračunsko leto 2004
   (2006/220/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Tretje konvencije AKP–EGS, podpisane 8. decembra 1984 v Lomeju,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma 86/126/EGS o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti (1), in zlasti člena 29(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 11. novembra 1986, ki se uporablja za šesti Evropski razvojni sklad (šesti ERS) (2), in zlasti členov 66 do 73 Finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi šestega ERS na dan 31. decembra 2004 ter poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2004, skupaj z odgovori Komisije (3),
   ker Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje šestega ERS v skladu s členom 29(3) omenjenega notranjega sporazuma,
   ker je Komisija dejavnosti šestega ERS v proračunskem letu 2004 na splošno zadovoljivo izvajala –
   PRIPOROČA, da Evropski parlament Komisiji podeli razrešnico za izvajanje dejavnosti šestega ERS za proračunsko leto 2004.

      V Bruslju, 14. marca 2006

            Za Svet

            Predsednik

         K.-H. GRASSER

      (1)  UL L 86, 31.3.1986, str. 210. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 86/281/EGS (UL L 178, 2.7.1986, str. 13).

      (2)  UL L 325, 20.11.1986, str. 42.

      (3)  UL C 301, 30.11.2005, str. 249.


title: Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke republike za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke republike za leto 2017

text:
               9.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 261/12

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 11. julija 2017
   v zvezi z nacionalnim programom reform Češke republike za leto 2017 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke republike za leto 2017
   (2017/C 261/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)

               Poročilo o državi za Češko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Češkem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

               (3)

               Češka je 25. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 28. aprila 2017 pa konvergenčni program za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)

               Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2017 vlada načrtuje proračunski presežek v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,0 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem programskem obdobju. Glede na konvergenčni program za leto 2017 se pričakuje, da bo delež dolga sektorja država v BDP postopno upadal in leta 2020 znašal 32,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Tveganja za izpolnjevanje proračunskih ciljev se na splošno zdijo uravnotežena, vendar bi lahko izrazit upad javnih naložb v letu 2016, povezan z začetkom novega cikla dodeljevanja sredstev Unije, pomenil, da bo okrevanje javnih naložb v letu 2017 močnejše od pričakovanega. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se strukturni saldo znižal na okoli 0 % BDP v letu 2017 in na -0,2 % BDP v letu 2018 ter tako ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na splošno pričakuje, da bo Češka v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)

               Češka še naprej kaže srednja tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost, ki izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javnofinančnih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju zdravstva in pokojnin. Napovedano povečanje dolgoročnih odhodkov v zdravstvu je zaskrbljujoče tako v smislu upravljanja kot tudi stroškovne učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva, ki je močno odvisen od dražje bolnišnične oskrbe. Nekateri ukrepi so trenutno v različnih fazah izvajanja, vendar še niso dali oprijemljivih rezultatov. Če bodo pred kratkim sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema izvedeni, bi se lahko javne finance na dolgi rok poslabšale. Prvič, parlament je sprejel zakonodajo, ki vlado pooblašča za prožnejše prilagajanje mehanizma za usklajevanje pokojnin z inflacijo. Razpravlja tudi o predlogu za omejitev zakonsko določene upokojitvene starosti na 65 let in predlogu za uvedbo mehanizma za redno pregledovanje upokojitvene starosti. Poleg tega trenutno potekajo razprave o dodatnih spremembah, kot sta bolj velikodušna formula za usklajevanje pokojnin in razlikovanje v višini prispevkov za socialno varnost glede na število otrok.

               (7)

               Z zakonom o fiskalni odgovornosti, ki ga je parlament sprejel januarja 2017, naj bi se odpravile glavne pomanjkljivosti fiskalnega okvira Češke, saj je bil ta nedavno ocenjen kot eden najšibkejših v Uniji. Vendar še niso bili imenovani člani neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje zadevnih pravil. Poleg tega bo izvedba pred kratkim uvedenih ukrepov bistvena za povečanje učinkovitosti in stabilnosti fiskalnega okvira.

               (8)

               Češka se srečuje z izzivi pri preprečevanju korupcije in tudi z neučinkovitostjo na področju javnih naročil. Čeprav so bili izvedeni številni ukrepi iz vladnega protikorupcijskega programa in se pripravljajo še druge reforme, se korupcija v praksi ne preganja sistematično. Na splošno je v praksi pri javnih naročilih na Češkem še naprej značilna premajhna konkurenca, kar se kaže v velikem številu postopkov z eno samo ponudbo in neposrednih oddaj naročil, zlasti v sektorju IT. Zaradi neučinkovite podpore za usposabljanje ter pomanjkanja združevanja struktur za javna naročila in kompetenčnih centrov je ovirana profesionalizacija, oteženo pa je tudi doseganje stroškovne učinkovitosti pri javnih naročilih. V tem pogledu je tudi simptomatična zelo omejena uporaba kakovosti kot merila za oddajo naročil. Za prehod na e-javno naročanje so še vedno značilni veliki izzivi. Ti vključujejo potrebo po izboljšanju nacionalnega elektronskega orodja, ki je platforma za e-javno naročanje v državni lasti, in razjasnitvi pogojev za nadaljnjo uporabo zasebnih platform, ki že delujejo na češkem trgu e-javnega naročanja.

               (9)

               Na poslovno okolje na Češkem negativno vplivajo precejšnje regulativno breme in številne upravne ovire, zlasti pri postopkih pridobivanja dovoljenj in davčni ureditvi. Vlada je septembra 2016 predstavila spremembo zakona o gradbeništvu in s tem povezane zakonodaje, katere cilj sta pospešitev in poenostavitev postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, tako da bi zajemal tudi presojo vplivov na okolje. Sprememba je trenutno v parlamentarni obravnavi. Stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti za podjetja so še vedno nad povprečjem Unije. Med pomanjkljivostmi so tudi pogoste spremembe davčnega zakonika. Vprašanje neizpolnjevanja davčnih obveznosti ostaja prednostna naloga za češke organe, a ni močne osredotočenosti na poenostavitev. Pripravlja se zakon o dohodnini, ki bo namenjen poenostavitvi davčnega zakonika, vendar osnutek zakonodajnega besedila še ni na voljo.

               (10)

               Uporaba storitev e-uprave na Češkem je med najnižjimi v Uniji, a se je od leta 2015 povečala. Češki organi so sprejeli ukrepe za izboljšanje dostopnosti storitev e-uprave, vendar so številni med njimi še v teku, nekateri posamični ukrepi pa se še niso začeli izvajati. Odgovornost za uvajanje storitev je razpršena na več ministrstev in deležniki menijo, da je medsektorsko sodelovanje omejeno.

               (11)

               Intenzivnost raziskav in razvoja se je v zadnjih letih znatno povečala, vendar je ne spremlja ustrezno izboljšanje kakovosti rezultatov na tem področju. Potekajo tudi reforme upravljanja sistema raziskav in razvoja, ki pa še niso v celoti izvedene. Vlada je februarja 2017 odobrila novo metodologijo vrednotenja (Metodika 17 +), katere namen je okrepitev mehanizmov, povezanih z dodeljevanjem sredstev za temeljne in uporabne raziskave. Sprejema se vrsta ukrepov za spodbujanje tesnejših povezav med akademsko sfero in podjetji, pri čemer se izhaja iz strukturnega vpliva nacionalnih inovacijskih platform.

               (12)

               Rezultati na področju izobraževanja so na splošno dobri, vendar se je raven osnovnih znanj znižala. Uspešnost učencev je zelo odvisna od njihovega socialno-ekonomskega ozadja. Občutno zaskrbljenost povzroča nizka stopnja dosežene izobrazbe med prikrajšanimi skupinami, zlasti v romski skupnosti. Po ocenah zelo velik delež romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za spodbujanje vključujočega izobraževanja, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in učnem uspehu med romskimi in drugimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi se obvezno izobraževanje razširja na zadnje leto predšolskega izobraževanja in zagotavlja, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela. Zaradi vse večjih zahtev za učitelje in staranja učiteljske populacije je povečanje privlačnosti učiteljskega poklica še naprej izziv. To je delno posledica razmeroma nizkih plač, čeprav so se te v zadnjih letih povečale. Vlada je po več odlogih končno odobrila nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, katerega namen je povečati privlačnost teh poklicev. Z občutno podporo sredstev Unije se razvijajo možnosti stalnega strokovnega izpopolnjevanja za učitelje, zlasti poklicnega izpopolnjevanja na področju poučevanja mešanih skupin in vključujočega izobraževanja. Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva, njene rezultate pa je treba spremljati. Načrtuje se tudi reforma sistema financiranja visokošolskih ustanov.

               (13)

               Stopnja brezposelnosti na Češkem se še naprej znižuje. Zaradi zaostrovanja pogojev na trgu dela delodajalci težje zaposlujejo delavce. Vprašanje pomanjkanja delovne sile bi se lahko deloma rešilo z aktivacijo premalo zastopanih skupin, kot so ženske z majhnimi otroki, nizko usposobljeni delavci in člani romske skupnosti. Povečanje zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin in njihovo aktivacijo bi skupaj z ustreznimi in dobro ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami zaposlovanja ter individualiziranimi storitvami prispevalo k povečanju udeležbe teh skupin z neizkoriščenim potencialom. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi vztrajnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, predvsem za otroke do tretjega leta starosti, zaradi pravice do dolgega starševskega dopusta, omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa s strani obeh staršev ter nizke stopnje koriščenja starševskega dopusta s strani očetov. V zadnjih letih so bili za reševanje teh vprašanj sprejeti nekateri ukrepi. Vendar pa so rezultati na trgu dela pri nizko usposobljenih delavcih občutno slabši kot pri vseh drugih skupinah. V parlamentu trenutno potekajo razprave o zakonodajnem okviru na področju socialnih stanovanj, s katerim naj bi se določili nacionalni standardi in ciljne skupine.

               (14)

               V okviru evropskega semestra 2017 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2017 in nacionalni program reform za leto 2017 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (15)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2017 in meni (4), da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

         PRIPOROČA, da Češka v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih financ ob upoštevanju staranja prebivalstva. Poveča učinkovitost javnofinančnih odhodkov, zlasti z bojem proti korupciji in neučinkovitim praksam pri javnem naročanju.

               2.

               Odpravi ovire za rast, zlasti s poenostavitvijo postopkov za izdajo gradbenih dovoljenj in nadaljnjim zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja, z uvedbo ključnih storitev e-uprave, s povečanjem kakovosti raziskav in razvoja ter s spodbujanjem zaposlovanja premalo zastopanih skupin.

      V Bruslju, 11. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TÕNISTE

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (3)  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

      (4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.