title: Priporočilo odločba Sveta o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski

text:
     SL

SL        SL
 ---pagebreak---      KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

                                       Bruselj, 30.11.2008
                                       COM(2008) 716 konč.

                         Priporočilo

                     ODLOČBA SVETA

           o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski

                           Predlog

                     ODLOČBA SVETA

     o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski

                     (predložila Komisija)

SL                                                           SL
 ---pagebreak---                               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

     1.      UVOD
     Madžarski organi si od sredine leta 2006 znatno prizadevajo za odpravo nakopičenih zunanjih
     in notranjih neravnovesij države. Kljub vidnim rezultatom, doseženim v preteklih dveh letih,
     ki vključujejo znatno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja in postopno zmanjšanje
     primanjkljaja tekočega računa, so madžarski finančni trgi od začetka oktobra 2008 pod hudim
     pritiskom. To je povezano s sorazmerno visoko finančno ranljivostjo zaradi madžarskega
     velikega zunanjega dolga (skoraj 100 % BDP), ki so ga nedavno podkrepili devizna posojila
     za zasebni sektor in najvišji delež javnega dolga v regiji (približno 66 % BDP). Organi so
     takoj napovedali celovit sveženj politik, katerega cilj je ponovno pridobiti zaupanje
     vlagateljev in zmanjšati napetost na finančnih trgih. Ukrepi vključujejo pospešeno zmanjšanje
     primanjkljaja v letih 2008 in 2009, ki bi zmanjšalo potrebo vlade po financiranju, in številne
     ciljno usmerjene ukrepe za odmrznitev trga javnega dolga in povečanje likvidnosti na trgu
     valutnih zamenjav. Ker se lahko leta 2008 in zlasti 2009 pričakuje hitro poslabšanje
     kapitalskih in finančnih računov, ki bi ga sprožili pretresi na finančnih trgih, bo država v tem
     obdobju potrebovala znatno finančno pomoč, ki bi lahko do konca leta 2009 znašala 20
     milijard EUR.

     2.      MAKROEKONOMSKI RAZVOJ IN OBETI
     Sredi leta 2006 je bil uveden program fiskalne konsolidacije za odpravo velikih fiskalnih in
     zunanjih neravnovesij, ki so se kopičila v prejšnjih letih (leta 2006 je javnofinančni
     primanjkljaj znašal 9,3 %, primanjkljaj tekočega računa pa 7,5 %). Ukrepi so med drugim
     vključevali zamrznitev izdatkov, zmanjšanje javnih naložb, zvišanje davkov in znižanje
     subvencij k cenam. Zato se je realizacija državnega sektorja znatno zmanjšala, zlasti na
     področju zdravstvenega varstva, izobraževanja in uprave. V zasebnem sektorju se je leta 2007
     zaradi dostopa do novih posojil pokazala določena prožnost pri spopadanju z recesijo.
     Zahvaljujoč velikemu povečanju izvoza, ki je znašalo približno 16 %, so se naložbe še vedno
     nekoliko večale, čeprav so se dobički podjetij zaradi znatnega povečanja stroškov, povezanih
     s plačami, zmanjšali. Tudi poraba se je zmerno povečala (za 0,7 %), in sicer kljub znižanju
     dejanskih plač, saj so nihanje cen nafte in živil spremljala povišanja reguliranih cen in davka
     na dodano vrednost. Na splošno se je letna rast BDP leta 2007 upočasnila s 4,1 %, kolikor je
     znašala leta 2006, na 1,1 %, medtem ko se je inflacija podvojila in dosegla skoraj 8 %, kar je
     precej nad uradno ciljno stopnjo inflacije.
     S postopno odpravo učinkov svežnja ukrepov na fiskalnem področju naj bi si gospodarstvo od
     leta 2008 opomoglo in v dveh do treh letih doseglo potencialno rast (ki znaša nekoliko manj
     kot 3 %). Vendar je recesija, ki je večja, kot je bilo predvideno, v EU in preostalem delu sveta
     znatno poslabšala obete glede ustvarjenega izvoza, ki je bil v preteklih letih glavna gonilna
     sila madžarskega gospodarstva. Trenutne finančne težave in z njim povezana zaostritev
     kreditnih pogojev sta povzročila še večjo recesijo in še poslabšala možnosti za rast. Poostreni
     kreditni pogoji so najbolj prizadeli zasebno porabo in naložbe gospodinjstev, medtem ko bi se
     financiranje podjetniških naložb ob določeni podpori, ki se pričakuje od prilivov iz
     (strukturnih in kohezijskih) skladov EU, še ohranilo. Tako naj bi po pričakovanjih letna rast
     BDP leta 2008 ostala daleč pod 2 % in leta 2009 naglo padla ter si leta 2010 počasi opomogla.
     Glede na velike negotovosti v okviru sedanjih razmer na finančnem trgu obstaja celo
     določeno tveganje, da se BDP leta 2009 zelo zmanjša in nato počasi in dolgotrajno povečuje.

SL                                                  2                                                   SL
 ---pagebreak---      3.       JAVNE FINANCE
     Javnofinančni primanjkljaj, ki je leta 2006 znašal 9,3 % BDP, se je leta 2007 drastično znižal
     na 5 % BDP. To je bila posledica programa fiskalne konsolidacije, ki ga je poleti 2006 uvedla
     ponovno izvoljena vlada in je vključeval vrsto povišanj davkov ter znižanje subvencij k
     cenam, zamrznitev izdatkov (zlasti plač v javnem sektorju) in nominalno znižanje javnih
     naložb. Sredi julija 2008 je vlada na podlagi prihodkov centralne ravni države v prvi polovici
     leta, ki so presegali pričakovanja, revidirala napovedi o primanjkljaju na 3,8 % BDP (s 4 %
     BDP, kakor je navedeno v zadnji različici konvergenčnega programa in kar je potrdil Svet).
     Kot odziv na pretrese na madžarskih finančnih trgih je vlada 10. oktobra napovedala akcijski
     načrt z 12 točkami za spodbujanje zaupanja v trg. Načrt je vseboval zlasti znižanje ciljnih
     stopenj proračunskih primanjkljajev, in sicer za leto 2008 s 3,8 % BDP na 3,4 % BDP in za
     leto 2009 s 3,2 % BDP na 2,9 % BDP oziroma po naknadnem dodatnem znižanju na 2,6 %
     BDP. V letu 2008 bi dosego ambicioznejše ciljne stopnje primanjkljaja, ki znaša 3,4 % BDP,
     podpirala naslednja ukrepa: (i) zmanjšanje odhodkov v nekaterih vladnih programih in nižji
     pričakovani odhodki za sofinanciranje zaradi črpanja sredstev EU, ki je počasneje od
     zastavljenega cilja (0,15 % BDP), ter (ii) po potrebi trajna zamrznitev neporabljenih
     proračunskih rezerv (0,3 % BDP). Za leto 2009 se predvideva, da se bo nižja ciljna stopnja
     primanjkljaja, ki znaša 0,6 % BDP, dosegla z (i) odpravo načrtovanih davčnih sprememb,
     zaradi katerih naj bi po uradnih pričakovanjih izgube prihodkov v letu 2009 znašale 0,55 %
     BDP, medtem ko bi se nadomestni ukrepi glede odhodkov ohranili, (ii) dodatnim
     zmanjšanjem odhodkov za 0,6 % BDP (z zmanjšanjem vladnih programov in operativnih
     stroškov proračunskih institucij ter s preložitvijo indeksacije nekaterih socialnih transferjev),
     ki je navedeno v osnutku revidiranega proračuna, predloženem 18. oktobra, ter (iii) z
     dodatnimi ukrepi v višini približno 1 % BDP, in sicer z zmanjšanjem izplačil 13. pokojnin in
     plač v javnem sektorju ter z zamrznitvijo plač v javnem sektorju.
     Del vladnega akcijskega načrta z 12 točkami je tudi ponovna oživitev procesa reforme
     fiskalnega upravljanja. Revidirani zakonodajni dokument je bil Parlamentu predložen 17.
     oktobra. Vključuje nekatere pomembne elemente alternativnih predlogov opozicijskih strank
     (npr. večletne zgornje meje izdatkov za podsektor centralne države in vzpostavitev
     proračunskega sveta poleg državnega proračunskega urada. V revidiranem načrtu je
     predvidena vključitev letnega proračuna v triletni okvir, ki vključuje tudi srednjeročna
     kvantitativna merila. Predvideno je, da se novi zakonodajni predlog sprejme z navadno večino
     glasov.

     4.       FINANČNI TRGI
     Medtem ko so se v večjem delu leta 2008 razmere na madžarskih finančnih trgih razvijale
     pretežno skladno z drugimi v regiji (sicer z občasnimi večjimi nihanji1), se je na trgih začutil
     velik pritisk na začetku oktobra, ko je prišlo do zamrznitve glavnega državnega trga obveznic,
     strmega padca trga vrednostnih papirjev in velike depreciacije deviznega tečaja, kar je
     privedlo do znatnega povečanja razponov donosa državnih obveznic in zamenjav neplačil. Zdi
     se, da je to povezano s pomanjkanjem likvidnosti v finančnem sistemu, zlasti v zvezi z
     likvidnostjo deviz, ki se dražijo zaradi mnenja, da se je tveganje nasprotne stranke povečalo,
     ter zaradi večjega strahu pred tveganjem glede držav iz osrednje in vzhodne Evrope.
     Po pretresu na trgih na začetku oktobra so organi napovedali številne ukrepe, katerih cilj je
     neposredno zmanjšanje finančnih težav. Ti so poleg omejitve proračunskih načrtov, ki znižuje

     1
            Na trgu državnih obveznic na primer je bilo začasno čutiti pritisk spomladi leta 2008, in sicer zlasti
            zaradi preusmeritve portfelja, ki so jo povzročili domači pokojninski skladi.

SL                                                       3                                                           SL
 ---pagebreak---      neto zahteve po financiranju, vključevali še naslednje elemente: (1) omilitev naložbenih pravil
     za pokojninske sklade; (2) odprtje nacionalne banke Madžarske (MNB) kot nove institucije za
     valutne zamenjave 13. oktobra s ciljem samodejnega sklepanja poslov pri valutnih
     zamenjavah in s tem odprave tveganja nasprotne stranke; (3) nov kreditni aranžma „stand-by“
     za banke, ki bo na voljo od 16. oktobra in v okviru katerega bo lahko MNB drugim bankam
     zagotavljala zamenjave eurov v forinte prek noči. Ta novi aranžma podpira sporazum o poslih
     začasne prodaje / začasnega nakupa, sklenjen z Evropsko centralno banko (ECB), ki bo tako
     nacionalni banki Madžarske zagotovila možnost najema posojila v višini do 5 milijard EUR;
     (4) MNB je 16. oktobra v dogovoru s primarnimi vpisniki napovedala tudi ukrepe za podporo
     domačega trga obveznic; (5) 22. oktobra je MNB povišala obrestno mero za 300 baznih točk,
     da bi ublažila padanje domače valute (od začetka oktobra do takrat se je vrednost
     madžarskega forinta v primerjavi z eurom znižala za 14 %).
     Poleg tega je madžarski parlament 13. oktobra sprejel povečanje mejnih vrednosti zavarovanj
     pologov s 6 milijonov HUF na 13 milijonov HUF. Ocenjeno je, da nova meja zajema
     približno 90 % upravičenih pologov. Zakonodajni ukrep je spremljala politična zaveza, da se
     po potrebi zajamčijo vsi pologi. Madžarski organi so tudi okrepili sodelovanje z državnim
     odborom za finančno stabilnost (ki je bil oblikovan leta 2004) in čezmejne stike z drugimi
     nadzornimi organi.

     5.      PLAČILNA BILANCA IN ZUNANJE FINANČNE ZAHTEVE
     Neto rast izvoza, ki jo je krepila velika svetovna gospodarska rast, je bila v zadnjih letih
     glavna gonilna sila rasti BDP in je tudi v veliki meri prispevala k postopnemu zmanjšanju
     razmerja med primanjkljajem tekočega računa in BDP, ki je s 7,5 %, kolikor je znašalo leta
     2006, padlo na 6,4 % v letu 2007. Izkazalo se je, da je drugi glavni dejavnik v letu 2007
     znatno zmanjšanje potrebe vlade po financiranju. V kapitalskem računu je bil zabeležen vse
     večji presežek, ki je leta 2007 dosegel 1,1 % BDP, in sicer deloma zaradi naraščajočega
     črpanja sredstev EU, tako da so se splošne neto obveznosti do tujine stabilizirale, četudi na
     visoki ravni (na 97 % BDP). Obenem se je povečal delež dolžniških instrumentov v zunanjem
     primanjkljaju. To med drugim odraža nenehno visoke neposredne tuje naložbe in odtoke
     portfeljskih naložb rezidentov, ki naj bi sčasoma pozitivno prispevali k bilanci prihodkov na
     tekočem računu. Medtem ko se je v prvi polovici leta 2008 delež financiranja, ki ne ustvarja
     dolga, nekoliko povečal (na približno eno tretjino skupnega financiranja), se je delež
     kratkoročnih dolgov (z zapadlostjo do enega leta) v skupnem dolgu zlasti zaradi vse večjih
     obveznosti finančnega sektorja do tujine povečal na približno 23 % BDP in zdaj znaša 35 %
     BDP (delež vlade v zunanjem dolgu pa je 30 %).
     Po pričakovanjih naj bi se glede na nedavno depreciacijo forinta in naglega upada rasti uvoza
     v letu 2009 tekoči račun letos in zlasti prihodnje leto še naprej zmanjševal. Izboljšal se bo
     verjetno tudi kapitalski račun, saj se povečuje črpanje sredstev EU, za katera so bile že
     prevzete obveznosti. Po drugi strani pa se na podlagi nedavnega razvoja dogodkov, zlasti od
     začetka oktobra, lahko pričakuje, da se bodo neto odtoki portfeljskih naložb pospešili,
     predvsem zaradi naglega upada zadolževanja vlade in bank v tujini, kar bo prispevalo k
     znatnemu poslabšanju kapitalskega in finančnega računa leta 2008 in zlasti 2009. Da se
     podpre plačilna bilanca in zagotovi varna raven deviznih rezerv, Mednarodni denarni sklad in
     Komisija glede na navedeno menita, da bo Madžarska kratko- in srednjeročno potrebovala
     znatno finančno pomoč v višini 20 milijard EUR do konca leta 2009.
     Glede na navedeno Komisija meni, da je madžarska plačilna bilanca resno ogrožena, zato
     predlaga, da Svet sprejme odločbo o odobritvi vzajemne pomoči.

SL                                                 4                                                   SL
 ---pagebreak---      6.       PODPORA EU   V OKVIRU ARANŽMAJA                ZA   PLAČILNE    BILANCE    KOT    DELA
              MEDNARODNIH PRIZADEVANJ

     Zdi se, da je srednjeročna finančna pomoč Madžarski v okviru aranžmaja za plačilne bilance
     držav članic (na podlagi Uredbe št. 332/2002) v sedanjih okoliščinah ustrezna. Zagotovljena
     bi bila v trenutku, ko ima Madžarska zaradi velikih pretresov na finančnem trgu resne težave
     pri plačilni bilanci, čeprav je od sredine leta 2006 zelo izboljšala svojo politiko. Pomoč EU
     Madžarski bi bila del večjega finančnega svežnja za Madžarsko, s katerim ji Mednarodni
     denarni sklad zagotovi posojilo v višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) v
     okviru kreditnega aranžmaja „stand-by“, ki bo predvidoma odobren 6. novembra 2008, in
     Svetovna banka posojilo v višini 1 milijarde EUR. Pomembno je, da velike finančne
     institucije, ki delujejo na Madžarskem, še naprej zagotavljajo ustrezno financiranje
     gospodarstva. Finančna pomoč EU bo zagotovljena v podporo velikim prizadevanjem
     madžarskih organov za izvajanje celovitega programa gospodarske politike, namenjenega
     ponovni pridobitvi zaupanja vlagateljev in zmanjšanju napetosti, ki je v zadnjih tednih
     prisotna na madžarskih finančnih trgih. Ta program bo vključen v posodobljeno različico
     konvergenčnega programa. Zlasti pospešitev fiskalne konsolidacije, s katero se bodo
     zmanjšale potrebe po financiranju, in načrtovani napredek reforme fiskalnega upravljanja sta
     v skladu s prejšnjimi priporočili Sveta v okviru stališč o konvergenčnem programu iz
     novembra 2007 in o poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.
     Pomoč EU in sodelovanje Komisije bosta pripomogla tudi k zagotovitvi polne skladnosti
     sedanjih politik, ki jih podpira celoten finančni sveženj s priporočili EU glede politik.
     Pogoji gospodarske politike bi vključevali reformo fiskalnega upravljanja in podpirali višje
     zastavljene cilje v smislu zmanjšanja primanjkljaja, s čimer bi se zagotovilo upoštevanje
     načrtovane odprave čezmernega primanjkljaja (najpozneje do leta 2009), kakor je navedeno v
     priporočilu Sveta z dne 10. oktobra 2006 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
     Pogoji bi obsegali tudi ukrepe strukturne reforme, podprte v okviru lizbonske strategije, kot je
     okrepitev spodbud za delo, da se zagotovi večja stopnja zaposlovanja in prispeva k dolgoročni
     vzdržnosti javnih financ. Monetarna politika bi morala biti še naprej usmerjena k ustalitvi cen
     in dosegi ciljne stopnje inflacije, ki si jo je zastavila MNB (trenutno znaša 3 %). Poleg tega bi
     zajemali tudi hitro in učinkovito izvajanje odločitev o izboljšanju delovanja finančnega
     sektorja. Pri spremljanju pogojev bi se upošteval tudi napredek pri izvajanju meril
     učinkovitosti v okviru programa Mednarodnega denarnega sklada. Ta merila vključujejo (i)
     četrtletne zgornje meje nakopičene denarne primarne porabe centralne države, skladov
     socialnega zavarovanja in posebnih proračunskih sredstev; (ii) prepoved kopičenja zunanjih
     zaostalih plačil v javnem sektorju; (iii) spodnje meje pri pretoku neto mednarodnih rezerv in
     (iv) „posvetovalni pas“ za 12-mesečno stopnjo spremembe nacionalnega indeksa cen.
     Okrepljeno spremljanje gibanja proračunskega stanja v obdobju enega leta bi bilo lahko zlasti
     koristno dodatno orodje, da se zagotovi spoštovanje proračuna in s tem dosega uradne ciljne
     stopnje primanjkljaja.
     Da se zagotovi nujna prožnost v sedanjem tržnem okviru, se predlaga odobritev možnosti
     uporabe obrestnih zamenjav za posojilne transakcije, s katerimi se financira posojilo.
     Nasprotne stranke morebitne zamenjave bi morale imeti najvišjo stopnjo kreditne kakovosti,
     da se zaščiti proračun EU.
     Po posvetu z Ekonomsko-finančnim odborom Komisija glede na navedeno priporoča Svetu,
     da potrdi odobritev vzajemne pomoči, predvidene v členu 119 Pogodbe ES.

     Komisija po posvetu z Ekonomsko-finančnim odborom tudi priporoča, da po sprejetju zgoraj
     navedene odločbe Sveta o zagotovitvi vzajemne pomoči Madžarski po priporočilu Komisije
     Svet sprejme odločbo o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski v višini do

SL                                                  5                                                    SL
 ---pagebreak---      6,5 milijarde EUR v okviru aranžmaja EU za države članice (kot ga ureja Uredba Sveta (ES)
     št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002), da se podpre njena vzdržnost plačilne bilance. Ta
     pomoč bi se zagotovila v povezavi z aranžmajem Mednarodnega denarnega sklada. Bila bi
     razdeljena na pet obrokov in povezana s pogoji gospodarske politike. Predlagana odločba bi
     prenehala veljati dve leti po začetku veljavnosti.

SL                                               6                                                SL
 ---pagebreak---                                              Priporočilo

                                        ODLOČBA SVETA

                              o odobritvi vzajemne pomoči Madžarski

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –
     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 119 Pogodbe,
     ob upoštevanju priporočila Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-
     finančnim odborom,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)    Madžarski organi so si od sredine leta 2006 znatno prizadevali za odpravo nakopičenih
            zunanjih in notranjih neravnovesij države. Kljub vidnim rezultatom, doseženim v
            preteklih dveh letih, ki vključujejo znatno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja
            in postopno zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa, so madžarski finančni trgi od
            začetka oktobra 2008 pod hudim pritiskom.
     (2)    Madžarski organi so oktobra 2008 sprejeli celovit program gospodarske politike,
            namenjen ponovni pridobitvi zaupanja vlagateljev in zmanjšanju napetosti, ki je v
            zadnjih tednih prisotna na madžarskih finančnih trgih. Program vključuje ukrepe za
            zagotovitev ustrezne likvidnosti in financiranja bančnega sistema, ukrepe za
            zagotovitev ustrezne kapitalizacije bank ter načrte za zagotovitev vzdržnosti javnih
            financ in obvladovanje potreb po financiranju. Vlada je zlasti popravila ciljni
            primanjkljaj za leto 2008 s 4 % BDP, predvidenih v proračunu, na 3,4 % BDP in s
            3,2 % BDP na 2,6 % BDP za leto 2009. Ta gospodarski program in zlasti proračunski
            cilji bodo odraženi v vladnem proračunu in konvergenčnem programu, ki vsebujeta
            tudi druge ukrepe politike in strukturne reforme.
     (3)    Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Madžarska, zlasti v okviru
            letnih pregledov posodobitve konvergenčnega programa in izvajanja nacionalnega
            programa reform Madžarske, rednega pregleda napredka Madžarske v zvezi z
            uresničevanjem priporočila Sveta pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in
            v okviru konvergenčnega poročila.
     (4)    Kljub pričakovanemu izboljšanju tekočega računa bo imela Madžarska leta 2008 in
            leta 2009 velike potrebe po financiranju (po ocenah približno 20 milijard EUR), saj
            nedavni dogodki na finančnem trgu kažejo, da bi se lahko račun kapitala in finančni
            račun pri pospešenih neto odtokih portfeljskih naložb zelo poslabšala.
     (5)    Madžarski organi so EU in druge mednarodne finančne institucije ter države zaprosili
            za znatno finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in zagotovili varno
            raven deviznih rezerv.
     (6)    Madžarska plačilna bilanca je resno ogrožena, zato je nujna odobritev vzajemne
            pomoči Skupnosti upravičena –

SL                                                7                                                  SL
 ---pagebreak---      SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                                Člen 1
     Skupnost odobri vzajemno pomoč Madžarski.
     Ta odločba je naslovljena na države članice.

     V Bruslju,

                                                    Za Svet
                                                    Predsednik

SL                                                    8          SL
 ---pagebreak---                                                Predlog

                                           ODLOČBA SVETA

                        o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Madžarski

     SVET EVROPSKE UNIJE JE –
     ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/20022 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi
     aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic in
     zlasti člena 3(2) Uredbe,
     ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-
     finančnim odborom,

     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)    Svet je v odločbi […] sklenil odobriti vzajemno pomoč Madžarski.
     (2)    Kljub pričakovanemu izboljšanju tekočega računa so madžarske potrebe po zunanjem
            financiranju za leti 2008 in 2009 ocenjene na 20 milijard EUR, saj bi se lahko račun
            kapitala in finančni račun pri pospešenih neto odtokih portfeljskih naložb glede na
            nedavne dogodke na finančnem trgu zelo poslabšala.
     (3)    Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne
            pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden leta 2002 z Uredbo (ES) št.
            332/2002, zagotovi Madžarski podporo v višini do 6,5 milijarde EUR. Navedeno
            pomoč je treba zagotoviti v povezavi s posojilom Mednarodnega denarnega sklada v
            višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja
            „stand-by“, ki bo predvidoma odobren 6. novembra 2008. Svetovna banka se je prav
            tako strinjala, da zagotovi posojilo v višini 1 milijarde EUR.
     (4)    Pomoč mora upravljati Komisija, ki se bo z madžarskimi organi po posvetovanju z
            Ekonomsko-finančnim odborom dogovorila o posebnih pogojih gospodarske politike,
            povezanih s finančno pomočjo. Te pogoje je treba zapisati v Memorandumu o
            soglasju. Podrobne finančne pogoje mora Komisija določiti v sporazumu o posojilu.
     (5)    Pomoč je treba zagotoviti z namenom, da se podpre vzdržnost plačilne bilance
            Madžarske in da se s tem prispeva k uspešnemu izvajanju vladnega programa
            gospodarske politike v sedanjih gospodarskih in finančnih razmerah –
     SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                                               Člen 1
     1.      Skupnost da Madžarski na voljo srednjeročno posojilo v višini največ 6,5 milijarde
             EUR s povprečno zapadlostjo največ pet let.

     2
            UL L53/1 [23. februar 2002].

SL                                                9                                                 SL
 ---pagebreak---      2.      Finančna pomoč Skupnosti je na voljo dve leti, z začetkom od prvega dne po začetku
             veljavnosti te odločbe. Če okoliščine tako zahtevajo, se lahko Komisija po
             posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odloči, da navedeno obdobje
             podaljša za največ dve leti.

                                               Člen 2
     1.      Komisija bo pomoč upravljala v skladu z zavezami Madžarske in priporočili Sveta,
             zlasti v okviru izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa
             ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
     2.      Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z madžarskimi
             organi dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s finančno
             pomočjo, kot je določeno v členu 3(4). Ti pogoji se zapišejo v Memorandumu o
             soglasju v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka 1. Podrobne finančne pogoje
             določi Komisija v sporazumu o posojilu.
     3.      Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom redno preverja, ali so
             izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo. Komisija redno obvešča
             Ekonomsko-finančni odbor o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju
             finančnih pogojev.

                                               Člen 3
     1.      Komisija da Madžarski na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ pet obrokih,
             katerih višina bo določena v Memorandumu o soglasju.
     2.      Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in
             Memoranduma o soglasju.
     3.      Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne
             kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.
     4.      Komisija odloči o izplačilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje
             Ekonomsko-finančnega odbora. Izplačilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na
             podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa madžarske vlade,
             vključenega v konvergenčni program Madžarske, in zlasti posebnih pogojev
             gospodarske politike, določenih v Memorandumu o soglasju. Ti med drugim
             zajemajo napredek pri proračunski konsolidaciji, ki jo je vlada načrtovala v skladu s
             priporočilom Sveta z dne 10. oktobra 2006 v okviru postopka v zvezi s čezmernim
             primanjkljajem in mnenjem Sveta o posodobljeni različici konvergenčnega programa
             iz novembra 2007; posebne ukrepe za nadzor odhodkov, na katerih temelji postopek
             konsolidacije, ter napredek pri reformi proračunskega upravljanja in finančnega
             nadzora; ukrepe strukturne reforme, podprte v okviru lizbonske strategije, kot je
             okrepitev spodbud za delo, da se spodbudi zaposlovanje in prispeva k dolgoročni
             vzdržnosti javnih financ.
     Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.
     V Bruslju,

                                                Za Svet
                                                Predsednik

SL                                               10                                                  SL
 ---pagebreak---                                  OCENA VPLIVA NA PRORAČUN

                                  (glej člen 16 notranjih predpisov)

     PODROČJE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE
     DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI
     NASLOV UKREPA: SREDNJEROČNA FINANČNA POMOČ EU MADŽARSKI

     1.       NASLOV PREDLOGA: ZADEVNA PRORAČUNSKA POSTAVKA IN
              NASLOV
              01 04 01 01 Jamstvo ES za posojila Skupnosti, najeta za podporo plačilni bilanci

     2.       PRAVNA PODLAGA:
              Člena 119 ES in 308 ES, Uredba Sveta št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002.
              V Uredbi je znesek glavnice posojil, ki se dodeli državam članicam na podlagi tega
              aranžmaja, omejen na 12 milijard EUR. Odkar ta uredba velja še ni bilo dodeljeno
              nobeno posojilo na podlagi tega aranžmaja.

     3.       SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)
              Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji
              bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik
              (Madžarska) tega ne bi zmogel.
              Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran samo v
              primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Navadno se pričakuje, da se proračunsko
              jamstvo ne bo zahtevalo. Ko Madžarska še ni bila država članica, ji je Svet na
              podlagi sklepov 1990/83/EGS z dne 25. februarja 1990 in 91/310/EGS z dne 24.
              junija 1991 zagotovil makrofinančno pomoč v višini 790 milijonov ECU. Vso
              makrofinančno pomoč je povrnila do leta 1998.
              3a – Tekoče leto
              Se ne uporablja.

                                                             OPO

     Začetna    odobritev   za
     proračunsko          leto
     (proračun)

     Transferji

     Dodatna odobritev

     Skupna odobritev

     Odobritve, že namenjene
     za drugi delovni program

SL                                                11                                               SL
 ---pagebreak---      Razpoložljiva sredstva

     Znesek        za   predlagani
     ukrep

                  3b – Prenosi
                  Se ne uporablja.

                                                                  OPO
     Prenosi

     Odobritve, že namenjene za
     drugi delovni program

     Razpoložljiva sredstva
     Znesek za predlagani ukrep

                  3c – Naslednje proračunsko leto
                  Se ne uporablja.

                                                                  OPO

     Začetna    odobritev   za                             p.m.
     proračunsko          leto
     (proračun)

     Transferji

     Dodatna odobritev
     Skupna odobritev

     Odobritve, že namenjene
     za drugi delovni program

     Razpoložljiva sredstva
     Znesek za predlagani ukrep
                                                           p.m.

     4.           OPIS UKREPA
                  Predlagana srednjeročna finančna pomoč Madžarski vključuje posojilo Skupnosti
                  (financira se iz posojil, ki jih Skupnost najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v
                  višini 6,5 milijarde EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega
                  svežnja in zlasti v zvezi s posojilom MDS v višini 10,5 milijarde SDR (približno
                  12,5 milijarde EUR), ki ga podpira aranžma „stand-by“. Svetovna banka je tudi
                  namenila znesek v višini 1 milijarde EUR. Namen srednjeročne finančne pomoči
                  Skupnosti Madžarski je podpirati vzdržnost plačilne bilance Madžarske, ki je v resni

SL                                                    12                                                 SL
 ---pagebreak---             nevarnosti, in s tem tudi novi vladni gospodarski program, katerega cilj je med
            drugim ponovno pridobiti zaupanje vlagateljev in zmanjšati napetost, ki se je na
            začetku oktobra 2008 pojavila na finančnih trgih. Pomoč odraža pripravljenost za
            podpiranje države članice, ki je od srede leta 2006 zelo izboljšala svojo politiko,
            zlasti z znatnim zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja. Hkrati pomoč prispeva
            k finančni stabilnosti, vendar ob upoštevanju pomembnih mednarodnih povezav
            (vključno z medbančnimi) ne samo k finančni stabilnosti države upravičenke. Nov
            ekonomski sveženj, ki ga podpira ta pomoč, vključuje pospešeno zmanjševanje
            primanjkljaja leta 2008 in leta 2009, kar bo zmanjšalo potrebo vlade po financiranju,
            in številne ciljno usmerjene korake za odmrznitev trga javnega dolga in povečanje
            likvidnosti na trgu valutnih zamenjav. Pomoč, ki jo upravlja Komisija v
            posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, je eden od načinov za zagotovitev,
            da EU še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju madžarskih gospodarskih politik ter
            da so te politike skladne z zavezami Madžarske v okviru EU in priporočili Sveta,
            zlasti glede izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa ter
            postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
            Posojila, ki jih Skupnost najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za
            zagotovitev posojila Madžarski, so krita z jamstvom Skupnosti. Skupnost je posojilo
            najela na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Znesek glavnice posojila, ki
            bo dodeljen Madžarski, znaša 6,5 milijarde EUR.
            Struktura jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija, bo omogočila Komisiji, da odplača
            dolg, če Madžarska tega ne bi zmogla.
            Za izpolnitev svojih obveznosti lahko Komisija začasno odplača dolg iz svojih
            denarnih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št.
            1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2000/597/ES, Euratom o
            sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

     5.     SPREJETA METODA IZRAČUNA
            Se ne uporablja.

     6.     RAZPORED PLAČIL (V EURIH)
            Se ne uporablja.
     Postavka            Odobritve                               Plačila
                                                                                Naslednja
                                                                                proračunska
                                     Leto n      Leto n+1     Leto n+2     Leto n+3        leta
                Leto n
                Leto n+1

                Leto n
                Leto n+1

                Skupaj

SL                                                13                                                   SL


				|

		52014DC0412

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2014 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2014 /* COM/2014/0412 final - 2014/ () */

Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
v zvezi z nacionalnim reformnim programom
Hrvaške za leto 2014
in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti
člena 9(2) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o
preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti
člena 6(1) Uredbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije[3],
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
ob upoštevanju mnenja
Ekonomsko-finančnega odbora,
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno
zaščito,
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko
politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil
predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in
delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju
ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na
katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno
rast in konkurenčnost.
(2)
Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010
sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za
politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane
smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012
sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih
vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na
nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da
morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili
polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju
priporočil za posamezne države.
(4)
Hrvaška je prostovoljno in neformalno sodelovala v
evropskem semestru 2013 in predložila gospodarski program; v okviru tega
zanjo niso bila izdana nobena priporočila. Svet je 21. junija 2013
sprejel sklepe, v katerih je pozdravil gospodarski program Hrvaške in poudaril,
da se od Hrvaške pričakuje napredek pri izpolnjevanju zahtev Pakta za
stabilnost in rast ter izvajanje prepričljivih konsolidacijskih ukrepov,
obenem pa ohranitev odhodkov, ki spodbujajo rast, in zagotovitev možnosti
sofinanciranja priliva sredstev EU.
(5)
Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni
pregled rasti[5],
ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih
politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011
sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6],
v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere je
treba opraviti poglobljen pregled.
(6)
Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil
prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije
javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po
doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in
konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize
ter modernizaciji javne uprave.
(7)
Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate
poglobljenega pregleda za Hrvaško[7],
ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011.
Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo
čezmerna makroekonomska neravnotežja, ki zahtevajo posebno spremljanje in
odločne ukrepe politike. Ti so potrebni zlasti zaradi ranljivosti, ki jo
povzročajo znatne zunanje obveznosti, slabšanje izvoznih rezultatov,
močno zadolžena podjetja in hitro naraščajoči javni dolg, vse to
v razmerah nizke rasti in slabe sposobnosti prilagajanja.
(8)
Hrvaška je 24. aprila 2014 predložila nacionalni
reformni program za leto 2014 in konvergenčni program za leto 2014.
Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna
povezanost.
(9)
Cilj proračunske strategije, opisane v
konvergenčnem programu 2014, je odprava čezmernega primanjkljaja do
leta 2016 in hkrati vrnitev na pot vzdržne gospodarske rasti. To naj bi se
predvidoma doseglo s stalnim zmanjševanjem primanjkljaja s 4,9 % BDP v
letu 2013 na manj kot 3 % BDP do leta 2016, kar je rok za
odpravo čezmernega primanjkljaja. Program predvideva, da bo delež javnega
dolga najvišji v letu 2014 z okoli 72 % BDP, v naslednjem letu naj bi
se rahlo zmanjšal in se nato ustalil. Makroekonomski scenarij, na katerem
temeljijo proračunske napovedi v programu, je skozi vse programsko obdobje
optimističen. Glede na scenarij iz programa naj bi BDP leta 2014
stagniral, za leto 2015 pa je predvidena zmerna rast v višini 1,2 %,
medtem ko naj bi se po napovedi Komisije iz pomladi 2014 v letu 2014
znižal za 0,6 %, v letu 2015 pa povečal za 0,7 %. Številke
iz proračunske napovedi v programu odstopajo od standardov evropskega
sistema nacionalnih in regionalnih računov (ESR), kar povzroča
nedoslednost s preteklimi podatki in makroekonomskim scenarijem ter ovira
ustrezno primerjavo z napovedjo Komisije iz pomladi 2014. Poleg tega
program ne vsebuje dovolj podrobnosti o konsolidacijskih ukrepih v letih 2015
in 2016, zlasti na strani odhodkov. Po napovedi Komisije iz pomladi 2014
naj bi nominalni saldo v letu 2014 dosegel 3,8 % BPD, v letu 2015
pa 3,1 % BDP. Po prilagoditvi, potrebni zaradi primerljivosti teh
projekcij s cilji, določenimi v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem (tj. brez upoštevanja učinka prenosa pokojninskih sredstev
drugega stebra), bi bila napoved Komisije glede primanjkljaja v letu 2014 4,6 %
BDP, v letu 2015 pa 3,8 % BDP. Glede na to, da je konvergenčni
program prvo poročilo o ukrepih, ki so jih nacionalni organi sprejeli po
sprožitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 28. januarja 2014,
je Komisija ocenila ukrepe, ki jih je sprejela Hrvaška, v svojem sporočilu
z dne 2. junija 2014. V letu 2014 naj bi bil zlasti dosežen nominalni
cilj, medtem ko se pričakuje, da bo primanjkljaj leta 2015 nekoliko
višji od ciljne vrednosti. Izboljšanje strukturnega javnofinančnega salda
je v letih 2014 in 2015 nekoliko manjše od zahtevanega. Čeprav
je sprememba prilagojenega strukturnega salda nižja od priporočenega
napora, bo po ocenah napor, merjen s povezano količino diskrecijskih
ukrepov, v letih 2014 in 2015 dosežen. Za zmanjšanje negativnega
vpliva na rast in povečanje vzdržnosti konsolidacije sta upravičena
večji poudarek na kakovosti ukrepov in prehod na ukrepe, ki temeljijo na
odhodkih. Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije, v skladu z Uredbo
Sveta (ES) št. 1466/97, Svet meni, da je Hrvaška v skladu s
priporočilom do 30. aprila 2014 sprejela učinkovite ukrepe za
odpravo čezmernega primanjkljaja, vendar so potrebna še dodatna
prizadevanja za upoštevanje priporočila v okviru postopka v zvezi s
čezmernim primanjkljajem za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do
leta 2016 in zagotovitev verodostojnosti popravka.
(10)
Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali
biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ, z namenom doseganja
učinkovitosti zlasti izdatkov za plače, socialno varnost in
subvencije ter zagotovitve dovolj fiskalnega manevrskega prostora za prednostno
obravnavo odhodkov in naložb, ki spodbujajo rast, vključno s projekti, ki
jih financira Unija. Hrvaška je v zadnjih letih v svojem fiskalnem okviru
izvedla pomembne reforme. Vendar pa še vedno obstajajo pomanjkljivosti v zvezi
s proračunskim načrtovanjem, učinkovitim nadzorom nad odhodki in
dosledno uporabo proračunskih omejitev, ki negativno vplivajo na fiskalno
politiko. Čeprav je bila zasnova fiskalnih pravil nedavno spremenjena, bi
se morala še izboljšati. Učinkovitost fiskalnega okvira zlasti ogroža
pomanjkanje preventivnih mehanizmov in šibka skladnost s pravilom o
zadolževanju ter dvoumna formulacija pravila o strukturno uravnoteženem
proračunu. Čeprav je ustanovitev komisije za fiskalno politiko
dobrodošla, so potrebni dodatni ukrepi za okrepitev njenega položaja pri
načrtovanju in nadzoru proračuna, zlasti njene neodvisnosti od vseh
proračunskih organov.
(11)
Hrvaška se sooča z izzivom izvajanja fiskalne
konsolidacije, ne da bi pri tem škodovala konkurenčnosti in možnostim za
oživitev gospodarstva. Glede na to so prihodki javnih financ omejeni zaradi
ozke opredelitve davčnih osnov, ki ponujajo stabilne davčne prihodke
in imajo malo izkrivljajočega vpliva na rast. V okviru tega nacionalni
reformni program napoveduje načrt za uvedbo periodičnega davka na
nepremičnine v letu 2016, vendar njegov operativni načrt,
vključno z davčno osnovo, še ni določen. Hrvaška je tudi
odločena, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih
obveznosti z zmanjševanjem sive ekonomije. Na tem področju so že bili
sprejeti ukrepi. Postopna uvedba davčnih registrskih blagajn je
povečala davčne prilive z okrepljenim nadzorom nad transakcijami.
Pričakuje se, da bo reorganizacija davčne uprave izboljšala
učinkovitost in uspešnost pobiranja davkov ter zmanjšala bremena pri
izpolnjevanju obveznosti za davkoplačevalce. Vendar je glede na potrebe po
fiskalni konsolidaciji in tudi ob upoštevanju podatkov, ki kažejo na precejšnje
zneske nepobranih davkov, videti, da je mogoče še povečati
učinkovitost pobiranja davkov, potrebna pa so tudi nadaljnja prizadevanja
za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti z zagotovitvijo več
e-storitev za davkoplačevalce.
(12)
Hrvaška je sprejela ukrepe za izboljšanje
vzdržnosti in ustreznosti pokojnin: od novembra 2010 se zakonsko
določena upokojitvena starost, starost za predčasno upokojitev in
doba za upravičenost za ženske postopno povečujejo in bodo v celoti
usklajene do leta 2030. Spremenjeni zakon o pokojninskem zavarovanju, ki
je bil sprejet decembra 2013, zvišuje zakonsko določeno upokojitveno
starost s 65 na 67 let, starost za predčasno upokojitev pa s 60 na 62 let.
Vendar bo to povišanje začelo veljati šele leta 2031, kar je glede na
demografska gibanja premalo ambiciozno. Kljub reformam, ki so bile izvedene v
zadnjih letih, še vedno obstajajo različne možnosti predčasne
upokojitve. Glede na številne izjeme pomenijo odbitki za predčasno
upokojitev in dodatek za poznejše upokojevanje zgolj majhno spodbudo za delo do
zakonsko določene upokojitvene starosti, kar negativno vpliva na ponudbo
delovne sile in vzdržnost pokojninskega sistema. Zakon o enotnem organu za
forenziko, ki je bil sprejet leta 2013, naj bi pripomogel k zajezitvi
naraščajočega števila prejemnikov invalidskih pokojnin in zmanjšanju
števila goljufij s poenotenjem ocenjevanja invalidnosti. Skupaj z okrepljenim
nadzorom to obravnava nedvomno potrebo, vendar bo učinek na odhodke
odvisen od tega, kako se bodo ukrepi izvajali in v kolikšni meri bodo
odločitve uveljavljene. Pokojnine v okviru posebnih sistemov, ki so bile
nad določenim pragom, so bile zmanjšane za 10 %, čeprav
začasno, medtem ko je njihova indeksacija vezana na BDP. Kljub nedavnim
poskusom zmanjševanja izdatkov in povečevanja preglednosti približevanje
pokojnin v okviru posebnih sistemov splošnim pravilom poteka počasi in v
premajhnem obsegu, splošni napredek pa je še vedno omejen.
(13)
Zdravstveni sektor dosega razmeroma dobre
zdravstvene rezultate, kljub nekaj odstopanja v nekaterih regijah so storitve
dostopne, vendar sistem znatno prispeva k pritisku na javne finance. Organi
oblasti so ugotovili pomanjkljivosti v bolnišničnem omrežju, ki jih je
mogoče odpraviti. Marca 2014 predstavljeni osrednji načrt za
reorganizacijo bolnišnične oskrbe zagotavlja ukrepe za izboljšanje
stroškovne učinkovitosti, kot so racionalizacija bolnišničnega
omrežja, znižanje povprečnega trajanja hospitalizacij, boljše razporejanje
bolnišničnih postelj, tudi na področju dolgotrajne oskrbe, in
nadaljnje spremembe financiranja bolnišnic. Za izvedbo načrta v praksi bi
bilo treba zagotoviti močne zmogljivosti za spremljanje in izvajanje tako
v bolnišnicah kot v centralni državi. Za dolgotrajno oskrbo so značilni
razpršenost storitev med zdravstvenim sistemom in sistemom socialnega varstva,
nizka stopnja kritja in formalne oskrbe, visoki stroški oskrbe in dolge
čakalne dobe.
(14)
Stopnja zaposlenosti in aktivnosti je med
najnižjimi v EU ter je zlasti nizka pri mladih in starejših. Poleg
cikličnih gibanj so razlogi za te razmere na trgu dela delno povezani z
institucionalnimi in političnimi ureditvami. Hrvaška je začela
izvajati reforme trga dela za povečanje njegove prožnosti. Prva faza
reforme, zaključena leta 2013, je bila osredotočena na urejanje
pogodb o zaposlitvi za določen čas. Vlada je januarja 2014
sprejela drugi zakonodajni predlog, ki predvideva zmanjšanje stroškov
odpuščanja, tako da skrajšuje in poenostavlja postopke ter povečuje
prožnost delovnega časa. Poleg tega je predvidena uvedba prožnejših oblik
zaposlitve, kot je delo s skrajšanim delovnim časom. Te spremembe bi
Hrvaško na splošno postavile ob bok njenim konkurentkam glede indeksa varstva
zaposlitve. Čeprav se od teh reform pričakuje pozitiven učinek
na skupno zaposlovanje, pomenijo tudi povečano tveganje za segmentacijo
trga dela, vključno z razvojem pogodb o zaposlitvi za določen
čas. Obenem pa niso predvidene nobene spremembe institucij, ki
določajo plače, kljub posebni kombinaciji razmeroma visokih
povprečnih plač in zelo nizke stopnje zaposlenosti na Hrvaškem. Kljub
nadaljnjemu naraščanju brezposelnosti so ukrepi glede porabe in pokritosti
aktivnih politik trga dela za omogočanje boljšega dostopa do trga dela in
daljše vključenosti na njem še vedno pod povprečjem, zlasti pri
mladih, dolgotrajno brezposelnih in starejših delavcih. Upravna zmogljivost
hrvaških javnih služb za zaposlovanje je pod hudim pritiskom, tudi na
regionalni ravni. Splošnega sistema za spremljanje in ocenjevanje gibanj in
potreb na trgu dela, vključno s predvidevanjem potrebnih spretnosti, ni,
prav tako ni rednega ocenjevanja ukrepov aktivne politike trga dela. Obstaja
velik delež neprijavljenih plačanih dejavnosti.
(15)
Razmere na trgu dela so zlasti zaskrbljujoče
za mlade, saj se je njihova brezposelnost drastično povečala in v
letu 2013 dosegla skoraj 50 %, delež mladih, ki niso zaposleni in se
ne izobražujejo ali usposabljajo, pa se še naprej povečuje. Pomembna
izziva sta med drugim vključevanje neregistriranih mladih in mobilizacija
zasebnega sektorja, da bo v skladu s cilji jamstva za mlade ponudil več
vajeništev. Hrvaška se sooča tudi z resnimi izzivi glede ustreznosti
izobraževanja za trg dela in kakovosti njegovega izvajanja v vseh sektorjih
izobraževanja. Učenja na delovnem mestu in poklicnega usmerjanja v
sekundarnem in terciarnem izobraževanju primanjkuje, udeležba delodajalcev v
poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter sekundarnem in terciarnem
izobraževanju pa je nizka. Stopnja zaposlenosti novih diplomantov je znatno
nižja kot drugod v EU. Zastareli sistem poklicnega izobraževanja in
usposabljanja je deležen reforme v obliki uvajanja poskusnih novih učnih
načrtov. Pričakovana izvedba hrvaškega okvira kvalifikacij ter
strategije za šolstvo, znanost in tehnologijo naj bi izboljšala izide izobraževanja
in jih uskladila s potrebami trga dela.
(16)
Visoka stopnja brezposelnosti in slaba udeležba na
trgu dela je privedla do poslabšanja socialnih razmer na Hrvaškem. Delež oseb,
ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, se je v zadnjih
letih povečal in je precej nad povprečjem EU. Sistem socialnih
prejemkov je zasnovan tako, da prejemnikom omogoča kopičenje
prekrivajočih se denarnih transferjev. Prejemniki ob prehodu v zaposlitev
izgubijo pravico do nekaterih od teh socialnih transferjev, kar jih
odvrača od vstopa na trg dela. V sistemu socialnega varstva bi bilo
mogoče povečati učinkovitost in preglednost: trenutno je
dodeljevanje shem dohodkovne podpore in prejemkov razpršeno med številne
institucije in upravne ravni, ki nedosledno uporabljajo merila in katerih
pristojnosti se prekrivajo. Zakon o socialni varnosti iz leta 2013 je
uvedel strožje ugotavljanje upravičenosti na podlagi premoženjskega stanja
in združil štiri od več kot 70 prejemkov na nacionalni ravni,
vključno z nekaterimi za posebne skupine, v splošni minimalni dohodek.
Nacionalni sistem „vse na enem mestu“, prek katerega se bodo upravljali vsi
denarni prejemki na nacionalni ravni, se uvaja postopoma do leta 2016.
Vendar bo sistematično spremljanje in vrednotenje težko, saj v to niso
vključene sheme in programi dohodkovne podpore na lokalni in regionalni
ravni ter različni od premoženjskega stanja neodvisni denarni prejemki,
namenjeni posebnim skupinam prebivalstva. Kljub več zakonodajnim reformam
od leta 2011 sistem socialnih prejemkov še vedno ni oblikovan tako, da bi
bil učinkovito usmerjen k ljudem, ki pomoč najbolj potrebujejo.
(17)
Sedanji regulativni okvir za poslovanje na Hrvaškem
pomeni veliko breme za podjetja, vključno s pomanjkanjem pravne varnosti,
nepreglednim odločanjem, zlasti na lokalni ravni, in številnimi davku
podobnimi dajatvami. Poleg tega velika razdrobljenost pristojnosti javne uprave
na regionalni in lokalni ravni ter kompleksna razdelitev pristojnosti med
ministrstvi in agencijami na centralni ravni otežujeta poslovne odločitve
in podaljšujeta upravne postopke. Na ravni centralne države je bil vzpostavljen
strukturiran pristop, da bi opredelili ovire za podjetja, vendar pa se ne
uporablja dosledna metodologija za merjenje administrativnega bremena, kar zmanjšuje
učinkovitost že sprejetih ukrepov. Obstoječi sistem „vse na enem
mestu“ za podjetja zajema le omejene funkcionalnosti. Treba je racionalizirati
in izboljšati nadzor nad javnimi subvencijami in jamstvi, centralni register
podprtih podjetij in posameznikov pa bi bil prvi korak na tem področju.
Hrvaška je začela izvajati reforme javne uprave, da bi okrepila svoje
upravne zmogljivosti ter uvedla uporabnikom prijaznejše javne storitve za
državljane in podjetja. Vendar kakovost javnega upravljanja ostaja nizka, usklajevanje
med različnimi ravnmi države je slabo, oblikovanje in ocenjevanje politik
na podlagi dokazov pa se malo uporablja ali pa je preveč
formalistično. Sprejetje strategije za reformo javne uprave je korak v
pravo smer; to strategijo bi morali temeljito izvajati na vseh ravneh države.
Izkušnje z izvrševanjem predpristopnih sredstev kažejo na pomanjkljivosti pri
strateškem načrtovanju in institucionalnih zmogljivostih ter slabosti pri
pripravi in spremljanju projektov.
(18)
Na podjetja v lasti ali pod nadzorom države
negativno vpliva slabo upravljanje, pri izvajanju nove strategije za
upravljanje javnih sredstev in podjetij pa je prišlo do zamud. Trenutno ni
konkurenčnega izbirnega postopka za člane nadzornega sveta in
vodstvo, imenovanja pa se ne objavljajo. Čeprav so bili sprejeti ukrepi za
izboljšanje okvira za boj proti korupciji, so potrebna večja prizadevanja
pri preprečevanju korupcije na vseh ravneh države. Ključni elementi,
ki zdaj manjkajo v protikorupcijskem okviru, vključujejo učinkovite
mehanizme za preverjanje navzkrižja interesov in razkritje premoženja javnih
uslužbencev ter posebne zaščitne ukrepe za podjetja v lasti ali pod
nadzorom države. Pooblastila, ki jih ima Komisija za reševanje navzkrižja
interesov za preverjanje, so odvisna od pristojnosti in proaktivnosti drugih
organov. Kljub doseženemu napredku glede večje preglednosti postopkov
oddaje javnih naročil se orodja za oceno tveganja ne uporabljajo
sistematično in zdi se, da izpostavljeni sektorji niso obravnavani dovolj
prednostno. Nadzor nad učinkovitim izvajanjem predpisov o javnem
naročanju je treba okrepiti, tudi z vidika dodeljevanja sredstev EU v
prihodnjih letih.
(19)
Široka uporaba predstečajnega postopka
leta 2013 je bila do določene mere uspešna pri reševanju težav
podjetij pri servisiranju dolga v zapletenih, dragih in dolgotrajnih
stečajnih postopkih. Vendar pa
bi bilo instrument mogoče znatno okrepiti z odpravo različnih
pomanjkljivosti, kot je nezadostna pojasnitev vloge države v procesu, s
krepitvijo vloge gospodarskih sodišč pri potrjevanju zahtevkov in
učinkovitih načrtov prestrukturiranja, razširitvijo obsega postopka
za uspešno prestrukturiranje dolžnika, preden postane plačilno nesposoben,
in obravnavanjem pomanjkljivosti pri izvajanju zakonodaje. Kljub številnim
reformam za izboljšanje učinkovitosti pravosodnega sistema so sodni
postopki v civilnih, gospodarskih in administrativnih sodnih zadevah
neupravičeno dolgotrajni, zlasti na prvi stopnji. Število sodnih
zaostankov se je v letu 2013 povečalo in je zelo visoko, zlasti pri
civilnih in gospodarskih postopkih. Potrebna bodo nadaljnja prizadevanja za
oblikovanje in izvajanje pravih spodbud za pravočasno reševanje postopkov
in pospeševanje izvensodnih poravnav, zlasti pri sporih majhne vrednosti, da bi
rešili ta vprašanja, saj ovirajo poslovno dejavnost in zmanjšujejo
privlačnost Hrvaške za neposredne tuje naložbe.
(20)
Zaradi konzervativnega pristopa Hrvaške narodne
banke k makrobonitetni uredbi, zlasti glede ravni kapitala, so si banke
pridobile določeno stopnjo odpornosti, ki se je izkazala kot koristna pri
spopadanju s sedanjimi izzivi zaradi šibkega gospodarstva. Vendar pa z
gospodarstvom, ki vstopa v šesto leto recesije, in porastom slabih posojil
obstajajo tveganja za kakovost sredstev bank. Pozitivno je, da bodo nekateri
portfelji štirih največjih hrvaških bank, ki so v tuji lasti,
vključeni v pregled kakovosti sredstev oz. obremenitveni test v okviru
novega enotnega mehanizma nadzora v euroobmočju. Vendar pa v pregled ne
bodo vključeni nekateri portfelji, ki so z vidika Hrvaške bistvenega
pomena, saj se portfelji izberejo na podlagi njihove pomembnosti na ravni
bančne skupine. Poleg tega pregled ne zajema srednjih in manjših bank, ki
imajo lahko nižje ravni kapitala in manj stabilno kakovost sredstev, vendar so
lahko pomembne za finančno stabilnost. Dopolnitev pregleda v okviru
enotnega mehanizma nadzora z dodatnim nadzornim diagnostičnim pregledom,
oblikovanim posebej za hrvaški finančni sistem (in ki bi zajel pomembne
portfelje hrvaških hčerinskih družb, ki niso udeležene v pregledu enotnega
mehanizma nadzora, ter ključne srednje velike in manjše banke), bi
izboljšal splošno razumevanje klasifikacije posojil bank in ustreznost njihovih
rezervacij za izgube pri posojilih.
(21)
V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno
analizo hrvaške ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in
nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje
nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi spoštovanje
pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru
evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 8 v
nadaljevanju.
(22)
Svet je ob upoštevanju te ocene proučil
hrvaški konvergenčni program, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v
priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.
(23)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki
ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program
in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s
členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v
priporočilih iz točk 1 do 8 v nadaljevanju –
PRIPOROČA, da Hrvaška v obdobju 2014–2015
ukrepa, tako da:
1.           V
celoti izvede proračunske ukrepe, sprejete za leto 2014. Okrepi
proračunsko strategijo, v kateri podrobneje določi napovedane ukrepe
za leti 2015 in 2016 ter razmisli o dodatnih trajnih, rasti prijaznih
ukrepih za zagotovitev vzdržnega zmanjševanja čezmernega primanjkljaja do
leta 2016. Obenem zagotovi dosego strukturne prilagoditve, določene v
priporočilu Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem. Uskladi napovedi iz programa s standardi ESR in zahtevami Pakta
za stabilnost in rast. Sprejme ukrepe za okrepitev nadzora nad odhodki. Do
marca 2015 temeljito pregleda odhodke. Okrepi postopek proračunskega
načrtovanja, zlasti z izboljšanjem točnosti makroekonomskih in
proračunskih napovedi ter krepitvijo zavezujoče narave letnih in
srednjeročnih zgornjih mej odhodkov, in izboljša zasnovo fiskalnih pravil.
Do oktobra 2014 v zakonodaji utemelji na novo ustanovljeno komisijo za
fiskalno politiko, okrepi njeno neodvisnost od vseh proračunskih organov,
razširi njen mandat, zlasti v zvezi s spremljanjem vseh fiskalnih pravil ter
predhodne in naknadne ocene napovedi, ter zagotovi ustrezno financiranje. Na
podlagi načrtov, opisanih v nacionalnem reformnem programu, predstavi
konkretno strategijo za reformo periodične obdavčitve
nepremičnin. Začne postopek poročanja o davčnih odhodkih in
pregled le-teh. Izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti, zlasti z
nadaljnjim izboljševanjem učinkovitosti davčne uprave in do konca
leta 2014 predstavi akcijski načrt v ta namen.
2.           Do marca 2015 sprejme
zakonodajo, da se pospeši načrtovana uskladitev zakonsko določene
upokojitvene starosti žensk in moških ter nadaljuje načrtovano zvišanje
zakonsko določene upokojitvene starosti na 67 let. Zmanjša dostop do
predčasnega upokojevanja. Zagotovi izvrševanje strožjega ocenjevanja in
nadzora invalidskih pokojnin ter pospeši vključevanje pokojnin v okviru
posebnih sistemov v splošni pokojninski sistem. Okrepi stroškovno
učinkovitost zdravstvenega sektorja, tudi v bolnišnicah.
3.           Do marca 2015 izvede
drugo fazo reforme delovnega prava po posvetovanju s socialnimi partnerji,
zlasti glede pogojev za odpuščanje in delovnega časa, da bi
preprečili nadaljnjo segmentacijo trga dela, med drugim za mlade. Pregleda
sistem določanja plač za boljšo uskladitev razvoja produktivnosti in
plačnih pogojev. Predstavi ugotovitve tega pregleda do konca leta 2014.
Okrepi učinkovitost in doseg aktivnih politik trga dela z okrepitvijo
upravnih zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje, med drugim na regionalni
ravni in s povečanjem pokritosti mladih, dolgoročno brezposelnih in
starejših delavcev.  Prednostno vključi neregistrirane mlade in mobilizira
zasebni sektor, da bo ponudil več vajeništev, v skladu s cilji jamstva za
mlade. Do konca leta 2014 predstavi načrte za obravnavanje
neprijavljenega dela. Izvede ukrepe za izboljšanje ustreznosti in kakovosti
rezultatov izobraževanja za potrebe trga dela s posodabljanjem sistemov
kvalifikacij, vzpostavitvijo mehanizmov zagotavljanja kakovosti ter
izboljšanjem prehodov iz šolanja v zaposlitev, zlasti z okrepitvijo poklicnega
izobraževanja in učenja na delovnem mestu.
4.           Do konca leta 2014
pregleda davčne sisteme in sisteme socialnih prejemkov ter predstavi
akcijski načrt za izboljšanje ponovnega vključevanja neaktivnih in
brezposelnih oseb. Okrepi učinkovitost in preglednost sistema socialne
varnosti z nadaljnjim združevanjem prejemkov, poenotenjem meril za
upravičenost in povezovanjem podatkov z vseh ustreznih ravni in vladnih
organov v sistem „vse na enem mestu“. Z boljšim usmerjanjem prejemkov socialne
pomoči izboljša njihovo učinkovitost in primernost.
5.           Sprejme dodatne ukrepe za
izboljšanje poslovnega okolja. Zlasti do marca 2015 določi cilj za
občutno zmanjšanje upravnih zahtev, tudi davku podobnih dajatev. Obravnava
visoko raven razdrobljenosti in prekrivanja pristojnosti z racionalizacijo
upravnih postopkov ter pojasnitvijo okvira odločanja in odgovornosti med
različnimi ravnmi države ter na ravni centralne države med ministrstvi in
agencijami. Izboljša upravno zmogljivost in strateško načrtovanje enot, ki
upravljajo sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter jim
zagotovi ustrezno in stabilno kadrovsko zasedbo.
6.           Do oktobra 2014 predloži
podroben načrt za upravljanje javnega premoženja za leto 2015.
Zagotovi, da se družbe pod nadzorom države upravljajo pregledno in odgovorno,
ter zlasti okrepi zahteve za usposobljenost članov upravnih odborov in
nadzornih svetov, ki jih imenuje država, in uvede javni register za imenovanja.
Okrepi preprečevanje korupcije v javni upravi ter v podjetjih v lasti ali
pod nadzorom države, tudi s povečanjem pooblastil komisije za navzkrižje
interesov za preverjanje. Okrepi preglednost in učinkovitost javnega
naročanja na državni in lokalni ravni ter zmogljivosti za spremljanje
izvajanja in odkrivanje nepravilnosti.
7.           Do konca leta 2014
okrepi vlogo gospodarskih sodišč pri spremljanju preglednosti in
zakonitosti pri uporabi predstečajnega postopka za podjetja. Pregleda
obvezni preskus insolventnosti/nelikvidnosti za dostop do predstečajnega
postopka poravnave ter racionalizira postopek insolventnosti/likvidacije in ga
skrajša. Izboljša kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema, zlasti z
zagotavljanjem spodbud za pravočasno reševanje postopkov v civilnih in
gospodarskih sodnih zadevah ter v upravnih zadevah in uporabo možnosti
izvensodne poravnave, zlasti pri sporih manjše vrednosti.
8.           Dopolni preglede kakovosti
sredstev in obremenitvene teste, ki jih Evropska centralna banka izvede v
letu 2014, opravi celovit pregled portfeljev, oblikovan posebej za hrvaški
finančni sektor, s poudarkom na pomembnih portfeljih, ki niso zajeti v
pregled, ki ga izvede Evropska centralna banka, predmet pregleda pa so tudi
ključne srednje velike in manjše banke.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
[3]               COM(2014) 412 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 82 final.
[8]               V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES)
št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 18. februarja 2014 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2012

text:
               29.8.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 289/1

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 18. februarja 2014
   o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2012
   2014/C 289/01
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 finančne uredbe,
   po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2012 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2012 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

               (2)

               Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2012 na splošno zadovoljivo izvajala –

         PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2012.

      V Bruslju, 18. februarja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         G. STOURNARAS

      (1)  UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

      (2)  UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

      (3)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (4)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (5)  UL C 331, 14.11.2013, str. 261.


|

52011DC0400

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Zaključek prvega evropskega semestra za uskaljevanje gospodarskih politik:smernice za nacionalne politike v obdobju 2011-2012  /* KOM/2011/0400 končno  */

	SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJZaključek prvega evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik:smernice za nacionalne politike v obdobju 2011–2012POMAGATI EU, DA BI BILA PO KRIZI MOčNEJšAEU se spopada z najhujšo gospodarsko krizo od svoje ustanovitve – vlade in tudi državljani so se soočili z največjimi pritiski do zdaj in v zelo kratkem času so bile sprejete odločitve brez primere, kar je bilo drago in boleče. Kriza se ni začela v Evropi in druga večja gospodarstva so doživela podobne pretrese. Znotraj EU so bili učinki na posamezne države različni in medtem ko so si nekatere države članice po začetnem upadu gospodarske rasti hitro opomogle, se druge soočajo z velikimi izzivi. Napovedi Komisije kažejo, da dobiva oživljanje gospodarstva v EU trdne temelje, vendar je njegov potek še vedno neenakomeren, izidi pa negotovi.Vrnitev k razmeram pred krizo je izključena: naše družbe bodo zaradi pretresov, ki smo jim bili priča v zadnji treh letih, zelo prizadete in spremenjene, potencial rasti je trpel, javne finance in finančni sistemi so bili ogroženi in brezposelnost je prizadela velik del prebivalstva, zlasti mlade. Veliko ljudi se bo verjetno še kar nekaj časa soočalo s težavami, drugi pa se bodo vse bolj zavedali tega, kakšne posledice bi lahko imelo okrevanje brez služb. Na to so se ljudje pogosto odzvali z jezo in razočaranjem.Kriza nam je pokazala, da so naša gospodarstva medsebojno povezana in naše prihodnosti prepletene. EU ni sestavljena iz 27 ločenih gospodarstev, ampak predstavlja en skupen gospodarski prostor in kar prizadene eno državo, prizadene vse. To velja zlasti za 17 držav članic euroobmočja, ki delijo enotno valuto. Da bi ponovno vzpostavili možnosti za rast in zagotovili, da uspešnost posamezne države članice pomaga drugim, namesto da jih ovira, moramo kolektivno razsežnost EU vključiti v oblikovanje politik na nacionalni ravni, preden se sprejmejo odločitve. Potreba bo močnejšem usklajevanju politik na ravni EU ni povezana samo s krizo, saj so makroekonomska neravnovesja nastajala več let, zaradi česar so imele številne države članice ob začetku krize na voljo malo ali nič manevrskega prostora. Močnejše usklajevanje politik je torej najboljši način, na katerega se lahko EU odzove na izzive globalizacije. Zunaj EU so bila gospodarstva v vzponu zaradi krize manj prizadeta in doživljajo zelo visoke stopnje rasti: EU si mora stalno prizadevati, da bi izboljšala svojo konkurenčnost na svetovnih trgih in ohranila svoje življenjske standarde.Najpomembnejše spoznanje, ki smo ga pridobili iz te izkušnje, je, da zgolj osredotočenost na merilo primanjkljaja iz Pakta za stabilnost in rast ter pomanjkljivo izvajanje nista preprečila resnih težav na drugih področjih. To je pomenilo, da smo odločilna vprašanja začeli obravnavati prepozno. In ko smo jih začeli obravnavati, zaradi zadržanosti, da bi konstruktivno postavljali drug drugega pod vprašaj, nismo čutili kolektivne odgovornosti za rezultat. Prepogosto so pritiski na trgu vplivali na naše odločitve.Na nenadno krizo se je EU odzvala na skupen, skladen in celovit način. Sestavila je načrte ponovne oživitve, usklajevala reševanje in prestrukturiranje bank ter v celoti prenovila nadzor nad finančnimi storitvami, zagotovila makrofinančno pomoč številnim državam članicam[1], vzpostavila nove mehanizme podpore za zaščito finančne stabilnosti v euroobmočju ter določila ambiciozne cilje za novo pot do pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ki so del strategije Evropa 2020[2].V EU nastaja novo gospodarsko upravljanje. Na podlagi zakonodajnih predlogov Komisije in dela delovne skupine, ki ji predseduje predsednik Evropskega sveta, se bodo popolnoma preoblikovali instrumenti EU za preprečevanje makroekonomskih neravnovesij ter okrepilo delovanje Pakta za stabilnost in rast. Spomladi letos so se države članice euroobmočja in številne druge države članice[3] dogovorile, da si bodo v okviru pakta „euro plus“ dodatno prizadevale za spodbujanje konkurenčnosti, zaposlovanja, vzdržnosti javnih financ in finančne stabilnosti.EU trenutno izvaja novo metodo dela, tj. evropski semester, da bi zagotovila kolektivno razpravo o ključnih prednostnih nalogah na ravni EU pred sprejetjem nacionalnih odločitev in ne šele po njem. Rezultati te razprave se morajo nato dejansko odražati v sprejemanju odločitev na nacionalni ravni, zlasti v nacionalnih proračunih in strukturnih reformah, da bi se nacionalna prizadevanja in prizadevanja EU tako uskladila, da bi bil sčasoma viden napredek, ki bi ga bilo mogoče tudi spremljati.Komisija na podlagi ocene programov, ki so jih predložile države članice, predlaga priporočila za posamezne države ter tudi priporočila za euroobmočje. Te smernice so omejene na ključne prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati v naslednjih 12–18 mesecih. To kaže na zavestno osredotočenje na najnujnejše izzive in na to, kar se dejansko lahko doseže v navedenem časovnem okviru, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine posameznih držav članic. Za države članice, ki prejemajo zunanjo finančno pomoč, se je Komisija odločila pripraviti samo eno priporočilo, in sicer naj pravočasno izvedejo svoje zaveze iz programa. Podrobnejše analize so na voljo v priloženih dokumentih, kjer so poudarjeni strukturni vidiki in srednjeročne prednostne naloge, zlasti tiste, ki so povezane z izpolnjevanjem ciljev iz strategije Evropa 2020. Po sprejetju v Svetu bi morala te smernice vsaka država članica upoštevati pri sprejemanju odločitev na nacionalni ravni ter v svojem letnem proračunskem postopku.Okvir 1. Prvi evropski semesterEvropski semester se je začel januarja 2011, ko je Komisija v svojem letnem pregledu rasti in skupnem poročilu o zaposlovanju[4] predstavila ključne socialno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča EU. Evropski svet je na svojem spomladanskem zasedanju potrdil in dopolnil smernice iz letnega pregleda rasti. Na podlagi tega so morale države članice konec aprila predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe, ki obravnavajo stanje njihovih javnih financ, ter nacionalne reformne programe, v katerih so predstavljeni ključni ukrepi politik za ohranjanje rasti in delovnih mest ter doseganje ciljev iz strategije Evropa 2020[5]. Poleg tega je večina članic pakta „euro plus“ predstavila posebne zaveze, ki so jih sprejele v okviru pakta (glej spodaj).Komisija je te programe in zaveze ocenila ter zdaj predstavlja svoje smernice za posamezne države, da bi lahko Evropski svet na svojem zasedanju junija zaključil prvi semester. Komisija se zaveda, da je potreben čas, da bodo vidni rezultati reform, zato se je osredotočila na področja, na katerih je nove ukrepe treba sprejeti zdaj.Glede na to prvo izkušnjo Komisija meni, da lahko evropski semester postane učinkovit način upravljanja za celovito, pregledno in pravočasno podporo pri oblikovanju politik na ravni EU in na nacionalni ravni, če se bodo države članice kolektivno odločale glede ključnih usmeritev politike, ki jih je treba izvajati, in upoštevale priporočila Sveta:– Istočasna predložitev programov stabilnosti ali konvergenčnih programov in nacionalnih reformnih programov EU omogoča, da skupaj oceni nacionalne strategije za rast in fiskalne strategije, vključno z možnimi tveganji, neravnovesji ali kompromisi, ki bi sicer ostali skriti. Zato Komisija predstavlja celovit nabor priporočil za vsako od držav članic, pri čemer upošteva njihove različne pravne podlage. Svet se poziva, naj vsaki državi članici pošlje en sam nabor priporočil, v katerega je vključeno mnenje Sveta o fiskalnem položaju te države.– Zaradi združevanja smernic za celotno EU in za posamezne države se lahko o nacionalnih načrtih razpravlja in se jih predstavi v primerjavi s cilji EU. To pomeni, da se razsežnost EU lahko vključi v oblikovanje politik na nacionalni ravni, preden se sprejmejo odločitve. EU tudi omogoča, da prouči nacionalna prizadevanja in odloči o dopolnilnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti na ravni EU, na primer v okviru vodilnih pobud strategije Evropa 2020[6].– S povezavo kratkoročnih smernic in srednjeročnih ciljev imajo EU in njene države članice na voljo sredstva, da lahko sčasoma razvijejo vrsto reform ter močnejše in bolj usklajene politike.OCENA IN PRIPOROčILA KOMISIJESplošna ocena Komisije je, da so programi, ki so jih predložile države članice, dobro izhodišče za podporo okrevanja Evrope, reševanje fiskalnih izzivov in spodbujanje ambicioznejših reform na nacionalni ravni. Smernice iz letnega pregleda rasti so bile na splošno vključene v nacionalna prizadevanja. Sprejetje nacionalnih ciljev je znak velike zavezanosti ciljem strategije Evropa 2020[7].Vendar Komisija z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU s kombinacijo teh zavez ne bo mogla izpolniti krovnih ciljev do leta 2020. Na podlagi nacionalnih zavez lahko EU doseže cilje na področjih zmanjšanja emisij, obnovljivih virov energije in zgodnjega opuščanja izobraževanja, dodatna prizadevanja pa so potrebna za uresničitev ciljev na področjih zaposlovanja, raziskav in razvoja, energetske učinkovitosti, terciarnega izobraževanja in revščine.V obdobju 2011–2012 se bodo države članice v posebno težkih okoliščinah soočile z daljnosežnimi izzivi. Fiskalni manevrski prostor je zelo omejen in državljani v več državah članicah so nezadovoljni, ker se občuti učinek krize. Vendar se zaradi pritiska dogodkov zdaj razmišlja o mnogih spremembah, ki so potrebne za odpravo strukturnih pomanjkljivosti in s katerimi se je več let odlašalo, ali pa se te izvajajo. To je najbolj očitno v državah članicah, ki prejemajo pomoč EU, drugih držav članic in MDS, čeprav je v različni meri odraženo v vseh nacionalnih programih.Komisija v oceni priznava obširnost reform, ki so se jih države članice že lotile, ter da ni ene rešitve, ki bi bila ustrezna za vse, in tudi ne čudežne rešitve: ne smejo oziroma ne morejo vsi narediti vsega naenkrat. Kljub temu Komisija zaradi resnosti stanja naših gospodarstev in njihove medsebojne povezanosti priporoča ukrepe na nacionalni ravni na naslednjih področjih, ki so bila določena v letnem pregledu rasti:Predpogoji za rast-  Trenutno proti 24 državam članicam poteka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ravni javnega dolga pa so še vedno zaskrbljujoče. Tako se večina vlad trenutno ukvarja z daljnosežnimi prizadevanji za fiskalno konsolidacijo ter temeljito preverja višino in strukturo odhodkovne in prihodkovne strani nacionalnih proračunov. Sprejetje okrepljenih fiskalnih okvirov v nekaterih državah članicah, med drugim z uporabo zgornjih mej odhodkov in t. i. „zavor za dolg“, je pozitiven korak naprej. Več držav članic izvaja tudi reformo javne uprave in sistema socialne varnosti, da bi imele boljši nadzor nad ravnjo odhodkov. Komisija meni, da je bistveno držati se dogovorjenih rokov za zmanjšanje čezmernih primanjkljajev in hitro izvesti konsolidacijo ter se tako približati srednjeročnim proračunskim ciljem, ki jih je določil Svet. Komisija tudi poziva, da je treba v tem procesu posebno pozornost nameniti kakovosti javne porabe in davčnim strukturam, da se ohranijo ali okrepijo rasti prijazni elementi, kot so naložbe v raziskave, izobraževanje in energetsko učinkovitost[8].-  Odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, ki so nastala v zadnjem desetletju, v nekaterih državah članicah poteka počasi in potrebni so nadaljnji popravki. Zlasti države članice z velikimi primanjkljaji tekočega računa, povezanimi s stalnim izgubljanjem konkurenčnosti in prej ugodnimi pogoji posojil, morajo sprejeti nadaljnje korake za odpravo strukturnih pomanjkljivosti. V nekaterih primerih lahko to vključuje pregled sistemov določanja plač ob posvetovanju s socialnimi partnerji za zagotovitev, da plače podpirajo konkurenčnost in se gibljejo v skladu z rastjo produktivnosti. V drugih primerih so glavni izziv strukturne reforme za večanje produktivnosti, ki med drugim gospodarsko dejavnost preusmerjajo v sektorje z visoko dodano vrednostjo in menjalne sektorje. V državah članicah s presežkom tekočega računa je mogoče opaziti nekatere nasprotno učinkujoče trende. Domače povpraševanje je mogoče nadalje okrepiti, predvsem z ukrepi za povečanje zaposlenosti ter odprtjem trgov storitev in omrežij.-  Zmožnost bančnega sektorja za učinkovito odzivanje na potrebe gospodarstva je v številnih državah članicah še vedno zaskrbljujoča. Rezultatom novih testov izjemnih situacij v bankah, ki bodo kmalu objavljeni, morajo takoj slediti ukrepi za odpravo preostalih pomanjkljivosti. Poleg prenove regulativnega okvira na ravni EU, ki še poteka, Komisija zagovarja številne sistemske reforme, namenjene posodobitvi upravljanja in delovanja nekaterih nacionalnih sistemov. Več držav članic bi moralo razmisliti tudi o okrepitvi svojega regulativnega okvira za hipotekarna posojila, da se preprečijo nepremičninski baloni in zmanjša prevelika zadolženost zasebnih gospodinjstev.Mobilizacija trgov dela, ustvarjanje delovnih mest-  Večina držav članic izvaja reforme pokojninskih sistemov, da bi omejile prihodnje s staranjem prebivalstva povezane odhodke, saj se njihovo prebivalstvo stara, in ustvarile dodatne spodbude, da bi ljudje dalj časa delali. Zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti in njena povezava s pričakovano življenjsko dobo ostajata prednostni nalogi, uvedba samodejnih ali na formuli temelječih povezav med upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo pa je lahko učinkovito orodje. Postopna ukinitev shem predčasnega upokojevanja in spodbujanje zaposljivosti delavcev, starih nad 50 let, sta nujna elementa odziva politike. Glede na učinek finančne krize na zasebne pokojninske sklade bi morale države članice z dvo- ali tristebrnim sistemom zagotoviti neodvisno vzdržnost posameznih stebrov. V številnih državah članicah je vprašanje ustrezne ravni pokojnine za dostojen življenjski standard v starosti izziv ali pa bo izziv še postalo.-  V več državah članicah je zaradi krize prišlo do velikega povečanja brezposelnosti, včasih skupaj z velikim padcem stopenj zaposlenosti, in pogosto so bile najranljivejše skupine najbolj prizadete. Tveganja, da bi določeni ljudje postali neaktivni ali izključeni, se lahko uresničijo, če se proti njim ne bo preventivno ukrepalo. Učinkoviti podporni ukrepi in službe za zaposlovanje imajo tako bistveno vlogo pri tem, da si brezposelni najdejo delo ter da nadalje razvijajo svoje spretnosti in znanja. Posebno pozornost je treba nameniti tudi ljudem, ki se spopadajo z revščino, in drugim posebno ranljivim skupinam.-  Več držav članic bi si moralo bolj aktivno prizadevati za izboljšanje rezultatov na področju izobraževanja in dostopa do vseživljenjskega učenja, saj bi s tem izboljšale zaposljivost in okrepile človeški kapital. Nekatere države članice si morajo posebno prizadevati za rešitev vprašanja zgodnjega opuščanja izobraževanja ter zagotovitev vajeniških mest in poklicnega usposabljanja. Za zmanjšanje visokih stopenj brezposelnosti pri mladih se priporočajo tudi ciljno usmerjeni ukrepi. V mnogih državah članicah je opazno hitro staranje delovne sile in z oživitvijo rasti se bodo povečale možnosti večjih ozkih grl pri spretnostih in znanjih, zato je uskladitev rezultatov na področju izobraževanja in usposabljanja s potrebami trga dela prednostna naloga.-  V številnih državah članicah še vedno obstaja segmentacija trga dela z različnimi vrstami pogodb in zato si morajo odločneje prizadevati za učinkovitejšo – in pravično – kombinacijo prožnosti in varnosti v delovnih pogodbah („prožna varnost“), vključno z uravnoteženjem zakonodaje na področju varnosti zaposlitve, da bo spodbujala ustvarjanje delovnih mest, udeležbo na trgu dela, mobilnost med sektorji in akumulacijo človeškega kapitala.-  Davčni obremenitvi zaposlenih, zlasti delavcev z nizkimi dohodki in slabo kvalificiranih delavcev, se je do zdaj namenjalo premalo pozornosti. V okviru fiskalne konsolidacije bo moralo veliko držav članic preveriti davčno in odhodkovno stran svojih nacionalnih proračunov. Na splošno se priporoča preusmeritev obdavčitve z dela na potrošnjo in/ali podpiranje okoljskih ciljev. Nadaljnji ukrepi so potrebni tudi za odpravo socialnih in davčnih ovir za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, da se ti zaposlijo ali ostanejo zaposleni. V zvezi s tem se kot prednostne naloge priporočajo pregled davkov in prejemkov, izboljšanje razpoložljivosti na področju varstva otrok in dopuščanje prilagodljivejših oblik zaposlovanja.Rast kot prednostna naloga-  Več držav članic zaostaja z izvajanjem direktive o storitvah[9], kar po nepotrebnem preprečuje dinamiko storitvenega sektorja. Priporočajo se jim številni konkretni ukrepi, da bodo lahko izkoristile možnosti enotnega trga za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest, zlasti odprava neupravičenih ovir za vstop ali nadaljnje odpiranje svobodnih poklicev z odpravo kvot in obveznega članstva, spodbujanje večje konkurence v omrežnih sektorjih in bolj strateška uporaba visokih zneskov naložb prek javnih naročil.-  Države članice morajo v okviru svojih strategij za proračunsko konsolidacijo razmisliti, kako dati prednost odhodkom za raziskave in izobraževanje ter ključne infrastrukture, ki so potrebne za podporo rasti, ter hkrati optimirati kakovost porabe in učinkovitost storitev.-  Dostop inovativnih podjetij do financiranja, zlasti tveganega kapitala za mala in srednja podjetja, je treba izboljšati, poleg tega pa je treba mala in srednja podjetja podpreti predvsem v fazi ustanavljanja, na primer s poenostavljenimi postopki za licence in dovoljenja, krajšim časom in manjšimi stroški za njihovo podelitev ter boljšo zaščito vlagateljev.-  Posebej je izpostavljena potreba po spodbujanju večje energetske učinkovitosti v številnih državah članicah. To bo poleg podpiranja energetske varnosti in pomoči v boju proti podnebnim spremembam spodbujalo tudi razširitev inovativnih tehnologij in pospešilo ustvarjanje kvalificiranih delovnih mest.-  Številne države članice si morajo prizadevati za zmanjšanje upravnih bremen za podjetja ter povečanje zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav ter pravosodnega sistema. V več primerih je potrebno takojšnje ukrepanje za posodobitev poslovnega okolja z odpravljanjem nepotrebnih upravnih postopkov in večanjem preglednosti na področju javnih naročil. Številnim državam članicam se priporoča tudi boljša uporaba sredstev EU.Okvir 2. Pakt „euro plus“: pregled stanja prvih zavezPakt „euro plus“ so marca 2011 potrdili voditelji držav ali vlad euroobmočja, pridružile pa so se mu tudi Bolgarija, Danska, Latvija, Litva, Poljska in Romunija. Namen pakta je okrepiti ekonomski steber monetarne unije, doseči novo kakovost usklajevanja ekonomske politike in izboljšati konkurenčnost ter tako zagotoviti večjo stopnjo konvergence. Pakt se osredotoča zlasti na področja, ki sodijo v nacionalno pristojnost ter so ključna za povečevanje konkurenčnosti in izogibanje škodljivim neravnovesjem. Zasnovan je tako, da zahteva poseben dodaten napor, vključno s konkretnimi zavezami in ukrepi, ki so ambicioznejši od že dogovorjenih v okviru EU in jim je priložen časovni načrt za izvajanje. Te nove zaveze bodo vključene v nacionalne reformne programe in programe stabilnosti ali konvergenčne programe in bodo predmet okvira rednega nadzora EU.Večina od 23 sodelujočih držav je predložila zaveze, tj. skupno več kot 100 ločenih ukrepov, v zvezi z večino področij ali vsemi štirimi področji pakta: povečati konkurenčnost in število zaposlenih, prispevati k vzdržnosti javnih financ ter okrepiti finančno stabilnost.Vendar med stopnjo ambicioznosti in natančnostjo navedenih zavez obstajajo razlike:– Pet članic pakta še ni sporočilo svojih zavez[10].– Zaveze se na splošno osredotočajo na začetne reforme za povečanje rasti, da bi tako spodbudili konkurenčnost, na primer v omrežnih dejavnostih in sektorju storitev. Mnoge so povezane z ukrepi za zaposlovanje, ki se osredotočajo na izboljšanje rezultatov izobraževanja in kvalifikacij. Druge vključujejo ukrepe za fiskalno konsolidacijo, na primer z uvajanjem strožje fiskalne discipline v nacionalno zakonodajo. V manjši meri so zaveze namenjene tudi okrepitvi finančne stabilnosti, zlasti s krepitvijo nacionalnega nadzora nad finančnimi udeleženci. Vidikom, povezanim s praktičnim usklajevanjem davčnih politik v obliki izmenjave najboljših praks, izogibanja škodljivim praksam in predlogov za boj proti goljufijam in davčnim utajam, bi v prihodnosti prav tako veljalo nameniti dodatno pozornost.– Nekatere članice so se zavezale merljivim pobudam, na primer izvajanju določene zakonodaje ali programov, vključno z navedbo njihovih finančnih obsegov, medtem ko so zaveze drugih splošnejše, tj. zmanjšanje brezposelnosti delavcev s slabimi kvalifikacijami, ohranitev nizkega davčnega bremena, izboljšanje poslovnega okolja z odpravljanjem nepotrebnih upravnih postopkov ali izvajanje direktiv EU.– Tudi v primeru točno določenih zavez je videti, kot da so večinoma bolj povezane s potekajočimi zakonodajnimi projekti kot z v prihodnost usmerjenimi reformnimi projekti, sproženimi na podlagi pakta. Zaenkrat ni videti, da bi katera od zavez odražala osredotočenost na najboljše prakse ter primerjanje z najuspešnejšimi v Evropi in z drugimi strateškimi partnerji, ki je določena v paktu.Ocena zavez s strani Komisije je izražena v priporočilih. V mnogih primerih je podano konkretno priporočilo za področja, ki so bolj splošno opisana v zavezah, sprejetih v okviru pakta, na primer na področjih kot so pokojninska reforma, obdavčenje dela in izboljšanje kvalifikacij.NASLEDNJI KORAKIKomisija poziva Evropski svet, da potrdi njena priporočila na svojem sestanku junija 2011, preden jih uradno sprejme Svet.Na ravni EU se bo nadaljevalo delo za nadgradnjo evropskega semestra:-  Zakonodajalec bi moral sprejeti nov zakonodajni sveženj o preprečevanju in odpravljanju neravnovesij ter o okrepitvi Pakta za stabilnost in rast. To bo utrdilo naše skupne instrumente za oceno stanja in zagotovitev ustreznega ukrepanja.-  V zvezi s priporočili za posamezne države bi morale različne sestave Sveta proučiti nacionalne politike in uspešnost na področjih, ki jih pokrivajo, spremljati izvajanje in opravljati strokovne preglede konkretnih tematik, da bi spodbudile medsebojno učenje o zanimivih praksah.-  Na podlagi konkretnih priporočil, naslovljenih na članice Euroskupine, bi ta morala poglobiti svoje usklajevanje politik ter se pri tem osredotočiti zlasti na odkrivanje in preprečevanje neravnovesij. Morala bi tudi spremljati izvajanje priporočil.-  V skladu z navedbo v paktu „euro plus“ bodo voditelji držav ali vlad sodelujočih držav članic njihove zaveze spremljali v političnem smislu. Glede na oceno Komisije o prvi izkušnji s paktom bi morale biti prihodnje zaveze sodelujočih držav članic bolj konkretne, merljive in imeti časovni okvir, tako da bo mogoče spremljati napredek. Te zaveze bi morale temeljiti na oblikovanju in izvajanju nacionalnih reformnih programov in programov stabilnosti ali konvergenčnih programov.-  Evropski parlament bi moral dobiti možnost, da prouči napredek glede glavnih elementov strategije Evropa 2020 in predstavi svoje poglede na naslednji letni pregled rasti Komisije. Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij imata v zvezi s tem prav tako svojo vlogo.-  Komisija bo pregledala stanje glede napredka pri izvajanju priporočil za posamezne države, najprej na ravni EU v okviru naslednjega letnega pregleda rasti januarja 2012 in nato za vsako državo članico posebej v okviru smernic Komisije za naslednje leto. Prizadevanja držav članic bo še naprej podpirala z ukrepanjem na ravni EU, da bi izvedli vodilne pobude strategije Evropa 2020, in z okrepitvijo prizadevanj za sprostitev potenciala enotnega trga, vključno prek Akta o enotnem trgu.Zaključek evropskega semestra označuje začetek „nacionalnega semestra“: v drugem semestru tega leta bodo morale države članice razpravljati o evropskih smernicah in jih vključiti v svoje proračune za leto 2012 ter nacionalno odločanje, tudi v povezavi s pripravo naslednjih nacionalnih programov, ki so predvideni za pomlad 2012.Čeprav so se spričo trenutnih težav nekatere države članice morda odločile za previdne cilje in ukrepe v tem prvem letu, bodo v prihodnjih letih potrebna dodatna prizadevanja, da bi zagotovili zadostno vlaganje EU v pametno, trajnostno in vključujočo rast. Države članice morajo storiti več za zaščito izdatkov za raziskave in izobraževanje ter ključne infrastrukture. Ustvariti bi morale več priložnosti v sektorju storitev, vključno z odpravo ovir za ustvarjanje delovnih mest in konkurenco v ključnih omrežnih dejavnostih ter z naglo odločitvijo o ukrepih, predlaganih v Aktu o enotnem trgu. Večina držav članic bi lahko storila več za izboljšanje poslovnega okolja z boljšimi predpisi, manj dodajanja pri prenosu zakonodaje EU (t. i. gold plating ) ter izboljšanjem dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja. Prizadevati bi si morale za ukrepe za uvedbo prožne varnosti in prilagoditev kvalifikacij potrebam na trgu dela.Pri prizadevanjih za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme morajo države članice najti načine za spoprijemanje s socialnim učinkom trenutno potekajočih sprememb. V strategiji Evropa 2020 se je EU odločila za cilj glede socialne vključenosti, katerega namen je odprava revščine in socialne izključenosti pri vsaj 20 milijonih ljudi do leta 2020. Trendi, ki jih je opaziti v mnogih državah, izpostavljajo vse večje tveganje za revščino in marginalizacijo, če za boj proti njima ne bodo sprejeti dejavni ukrepi. Glede na ukrepe, opisane v nacionalnih programih, morajo države članice za doseganje tega cilja storiti več.Da bi zgradili legitimnost in učinkovitost novega gospodarskega upravljanja EU, bi se morale države članice odločiti glede najboljših načinov za vključitev njihovih nacionalnih parlamentov ter tudi podnacionalnih organov in drugih zainteresiranih strani v razvoj in nadgradnjo svojih programov. Komisija je pripravljena pomagati in se kot del tega novega, trdnejšega gospodarskega upravljanja EU vključiti v nacionalne razprave.Sedanji zagon za spremembe, ki je posledica krize, moramo uporabiti za pomoč EU, da postane močnejša in bolje pripravljena na prihodnost ter sposobna samozavestno in uspešno tekmovati na svetovnih trgih. Prvi evropski semester je ključni korak v smeri doseganja naših ciljev iz strategije Evropa 2020 in označuje spremembo v usklajevanju ekonomske politike ter upravljanja EU. Z okrepitvijo nacionalnih ukrepov in sodelovanjem na ravni EU smo bolje pripravljeni za doseganje trajnostne rasti in pomoč našim državljanom pri uresničevanju njihovih upov za prihodnost.[1] Grčija, Irska, Latvija, Portugalska in Romunija.[2] Strategija vsebuje pet krovnih ciljev, ki jih mora EU uresničiti do leta 2020: povečanje stopnje zaposlenosti na 75 %, povečanje stopnje naložb v raziskave in razvoj na 3 % BDP, uresničitev ciljev na področju podnebnih sprememb in energije („20 20 20“), povečanje deleža prebivalstva na terciarni ali enakovredni stopnji izobraževanja na vsaj 40 % in zmanjšanje zgodnje opustitve izobraževanja na manj kot 10 % ter spodbujanje socialne vključenosti z odpravo tveganja revščine in socialne izključenosti pri vsaj 20 milijonih ljudi.[3] Bolgarija, Danska, Latvija, Litva, Poljska in Romunija.[4] „Letni pregled rasti 2011: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo“ –COM(2011) 11, 12.1.2011, vključno z osnutkom skupnega poročila o zaposlovanju.[5] Portugalska in Grčija nista uradno predložili programov stabilnosti. O njunih političnih prednostnih nalogah se bo redno razpravljajo v okviru spremljanja programov pomoči.[6] Komisija je oblikovala vrsto pobud na ravni EU („vodilne pobude strategije Evropa 2020“), da bi podprla doseganje ciljev strategije Evropa 2020: „digitalna agenda“, „unija inovacij“, „nova industrijska politika“, „mladi in mobilnost“, „nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta“, „platforma za boj proti revščini“ in „učinkovitost virov“. V novem „Aktu o enotnem trgu“ je predložila tudi številne ključne ukrepe, s katerimi se bodo izkoristile možnosti evropskega enotnega trga.[7] Izjema sta Združeno kraljestvo, ki je za več področij predložilo kvalitativne cilje, in Luksemburg, ki je pred kratkim umaknil cilj v zvezi z revščino.[8] To vključuje ukinitev okolju škodljivih subvencij.[9] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu.[10] Finska, Grčija, Latvija, Portugalska in Slovenija.