               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 26.12.2020
            COM(2020) 857 final/2
            COM(2020) 857 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            Priporočilo
            SKLEP SVETA
            o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije ter sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom ali Skupnost).

                  Komisija je na podlagi pooblastila Sveta z dne 22. maja 2017 z Združenim kraljestvom izpogajala sporazum, ki določa podrobnosti njegovega izstopa iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo. Svet je 30. januarja 2020 po odobritvi Evropskega parlamenta sprejel Sklep (EU) 2020/135
                     1
                   o sklenitvi, v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu). Sporazum o izstopu je začel veljati 1. februarja 2020 in določa prehodno obdobje, v katerem se v skladu z navedenim sporazumom za Združeno kraljestvo in v njem uporablja pravo Unije. To obdobje se bo izteklo 31. decembra 2020.

                  Evropski svet je v smernicah z dne 23. marca 2018 znova poudaril, da je Unija odločena z Združenim kraljestvom v prihodnosti imeti čim tesnejše partnerstvo. V skladu s temi smernicami bi moralo tako partnerstvo zajemati trgovinsko in gospodarsko sodelovanje ter druga področja. Evropski svet je te smernice pripravil za splošni dogovor o okviru prihodnjih odnosov, ki naj bi bil natančneje pojasnjen v politični izjavi, dogovorjeni med Unijo in Združenim kraljestvom, ki je priložena Sporazumu o izstopu in na katero se navedeni sporazum sklicuje.

                  Politična izjava, priložena Sporazumu o izstopu, določa okvir prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom
                     2
                   (v nadaljnjem besedilu: politična izjava). Vzpostavlja parametre ambicioznega, obsežnega, globokega in prožnega partnerstva v okviru trgovinskega in gospodarskega sodelovanja na podlagi celovitega in uravnoteženega prostotrgovinskega sporazuma, kazenskega pregona in kazenskega pravosodja, zunanje politike, varnosti in obrambe ter širših področij sodelovanja. V zvezi s področjem jedrske energije za civilne namene je v politični izjavi navedeno: „Ob priznavanju pomena jedrske varnosti in neširjenja jedrskega orožja bi bilo treba v prihodnje odnose vključiti obsežen sporazum o jedrskem sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Združenim kraljestvom glede miroljubne rabe jedrske energije, ki bi temeljil na zavezah za spoštovanje obstoječih visokih standardov jedrske varnosti.“ Navedeno je tudi: „[...] namerava Združeno kraljestvo sodelovati pri programih Euratoma za raziskave in usposabljanje.“

                  Člen 184 Sporazuma o izstopu določa, da si Unija in Združeno kraljestvo v dobri veri in ob popolnem spoštovanju njunih pravnih redov čim bolj prizadevata, da sprejmeta potrebne ukrepe za pospešena pogajanja o sporazumih, ki urejajo njune prihodnje odnose, navedene v politični izjavi z dne 17. oktobra 2019, in da izvedeta ustrezne postopke za ratifikacijo ali sklenitev navedenih sporazumov, da se zagotovi, kolikor je to mogoče, da se navedeni sporazumi začnejo uporabljati od konca prehodnega obdobja.

                  Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2020/266
                     3
                   o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in smernice iz dodatka k navedenemu sklepu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: pogajalske smernice). Komisija je bila imenovana za pogajalca Unije.

                  V zvezi z jedrsko energijo za civilne namene je v pogajalskih smernicah med drugim navedeno: „Cilj pogajanj je vzpostaviti novo partnerstvo med Unijo in, kjer je to primerno, Euratomom ter Združenim kraljestvom, ki bo celovito in bo zajemalo interesna področja, opisana v politični izjavi […]“ in „Ob priznavanju pomena jedrske varnosti, varstva pred sevanjem in neširjenja jedrskega orožja bi moralo predvideno partnerstvo vključevati določbe o širokem sodelovanju med Euratomom in Združenim kraljestvom pri miroljubni uporabi jedrske energije.“

                  Tak sporazum bo Združenemu kraljestvu in Euratomu omogočil vzpostavitev sodelovanja na več področjih v okviru jedrskega področja, tudi na področju jedrskih raziskav. V politični izjavi je poudarjen interes Združenega kraljestva, da se pridruži raziskovalnemu programu Euratoma, v pogajalskih smernicah pa je navedeno, da bi moralo predvideno partnerstvo določati splošna načela in pogoje za sodelovanje Združenega kraljestva v programih Unije in Euratoma ter njegov prispevek k tem programom v skladu s pogoji, določenimi v zadevnih instrumentih. Glede na to, da ima Združeno kraljestvo dolgoletno strokovno znanje na področju jedrskih raziskav, zlasti na področju fuzijske energije, Euratom pa mednarodno sodeluje pri razvoju tega področja, bi ta pridružitev koristila tako Euratomu kot Združenemu kraljestvu. Ta pridružitev bi zlasti omogočila Združenemu kraljestvu, da kot pridružena tretja država prek svojega članstva v Evropskem skupnem podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) sodeluje v raziskovalnem programu Euratoma in evropskih dejavnostih na področju fuzije, vključno z dejavnostmi ITER.

                  Komisija je pogajanja vodila v okviru, določenem v pogajalskih smernicah z dne 25. februarja 2020, pri čemer se je posvetovala s Coreperjem in delovno skupino Sveta za Združeno kraljestvo.

                  Po pogajanjih sta se pogodbenici na ravni pogajalcev dogovorili o Sporazumu o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije (Sporazum Euratom) ter Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (Sporazum o trgovini in sodelovanju).

                  Začetek uporabe Sporazuma o trgovini in sodelovanju je posebej nujen. Združeno kraljestvo ima kot nekdanja država članica močne povezave z Unijo na številnih gospodarskih in drugih področjih. Če po 31. decembru 2020 ne bo veljavnega okvira, ki bi urejal odnose med Unijo in Združenim kraljestvom, bo to povzročilo znatne motnje v teh odnosih, kar bo škodilo posameznikom, podjetjem in drugim zainteresiranim stranem. Pogajanja bi se lahko zaključila šele v zelo pozni fazi pred iztekom prehodnega obdobja. Ta pozen rok ne bi smel ogroziti demokratičnega nadzora, ki ga izvaja Evropski parlament v skladu s Pogodbama. Glede na te izjemne okoliščine in zaradi skladnosti z ločenim postopkom za podpis in začasno uporabo Sporazuma o trgovini in sodelovanju v imenu Unije Komisija priporoča začasno uporabo Sporazuma tudi v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Euratoma.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Tako smernice Evropskega sveta z dne 23. marca 2018 kot tudi politična izjava pozivajo k tesnemu prihodnjemu partnerstvu med Unijo in Združenim kraljestvom.

               Sporazum Euratom potrjuje jasno zavezanost obeh pogodbenic neširjenju jedrskega orožja in zagotavljanju visoke ravni jedrske varnosti z namenom zagotavljanja varne in miroljubne uporabe jedrske energije. Je v skladu s politiko Skupnosti o zanesljivosti oskrbe z energijo. Pomen sklenitve tega ločenega Sporazuma Euratom z namenom nadaljevanja celotnega sodelovalnega odnosa med Euratomom in Združenim kraljestvom temelji predvsem na skupnem interesu za vzpostavitev stabilnega pravnega okvira, ki bi spodbujal enakopravno in vzajemno sodelovanje na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije ter olajšal izmenjavo jedrskega materiala, opreme in tehnologij, ob upoštevanju dejstva, da ima Združeno kraljestvo pomembno vlogo na civilnem jedrskem področju in da na tem področju obstaja pomembna medsebojna povezanost med pogodbenicama.

               Za Euratom poseben interes za sklenitev tega sporazuma izhaja iz dejstva, da sporazum zagotavlja stalno sodelovanje na področju jedrske varnosti, jedrskih nadzornih ukrepov, jedrskih raziskav in razvoja ter omogoča ustrezno raven nadzornih ukrepov, fizičnega varovanja in standardov nadzora izvoza. Sporazum Euratom nadalje olajšuje jedrsko trgovino med pogodbenicama in z drugimi tretjimi državami, s katerimi je Skupnost sklenila podobne sporazume o sodelovanju. Sporazum Euratom zagotavlja tudi, da se načela jedrskega skupnega trga iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) uporabljajo za predmete, ki so predmet Sporazuma, in zahteva, da se prenosi takih predmetov in opravljanje ustreznih storitev izvajajo pod poštenimi trgovinskimi pogoji.

               Sklenitev Sporazuma Euratom bo ustvarila dolgoročen in stabilen okvir za obe pogodbenici ter njune vlade in industrijske subjekte, znotraj katerega bi lahko potekalo tako sodelovanje, ter spodbujala in olajšala sodelovanje glede raziskav in razvoja na področju jedrske energije na podlagi obojestranskih koristi, enakosti in vzajemnosti.

                  Sporazum Euratom temelji na obstoječih predhodnikih na tem področju. Trenutno obstaja osem sporazumov Euratom o jedrskem sodelovanju s tretjimi državami (z ZDA, Kanado, Avstralijo, Japonsko, Kazahstanom, Uzbekistanom, Ukrajino in Argentino).

                  Novost tega sporazuma Euratom je, da vsebuje širše in bolj ambiciozne določbe o sodelovanju na področju jedrske varnosti v skladu s politično izjavo in o prenosih jedrskih tehnologij v skladu s pogajalskimi smernicami.

                  Sodelovanje na področju jedrskih raziskav in zlasti pridružitev Združenega kraljestva kot tretje države raziskovalnemu programu Euratoma in dejavnostim Fuzije za energijo bosta Združenemu kraljestvu omogočila nadaljnjo izmenjavo strokovnega znanja na področju dejavnosti fisije in fuzije, vključno z dejavnostmi, povezanimi z ITER. Ta pridružitev se bo izvajala prek Sporazuma o trgovini in sodelovanju in njegovih protokolov ter bo ključnega pomena za razvoj evropskih jedrskih raziskav, v katerih je bilo Združeno kraljestvo pomemben akter kot država članica Euratoma.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije in Skupnosti Euratom

                  Sporazum Euratom dopolnjuje Sporazum o trgovini in sodelovanju in v celoti spoštuje Pogodbi ter ohranja celovitost in avtonomijo pravnih redov Skupnosti Euratom in Evropske unije. Spodbuja vrednote, cilje in interese Skupnosti Euratom in Evropske unije ter zagotavlja doslednost, uspešnost in kontinuiteto njunih politik in ukrepov.

               2.PRAVNA PODLAGA

                  Posebna pravna podlaga za pogajanja in sklenitev Sporazuma Euratom ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, je člen 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               3.DRUGI ELEMENTI

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Obseg sodelovanja, predvidenega v Sporazumu Euratom, je celovit in v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta z dne 25. februarja 2020. Vključuje interesna področja, opisana v politični izjavi.

                  Sporazum Euratom spoštuje avtonomijo Euratoma in odločanja Unije ter njun pravni red in celovitost njunega enotnega trga, vključno z jedrskim skupnim trgom. Sporazum Euratom odraža status Združenega kraljestva kot tretje države, ki ne more imeti enakih pravic in uživati enakih ugodnosti kot članica Evropske unije in Skupnosti Euratom. Sporazum Euratom temelji na okviru upravljanja, ki je značilen za obstoječe sporazume Euratom o jedrskem sodelovanju.

                  Osnutek predloga Komisije za Sporazum Euratom vsebuje 25 členov in eno prilogo.

                  Člen 1 opredeljuje cilj Sporazuma Euratom, ki je zagotoviti okvir za sodelovanje med Euratomom in Združenim kraljestvom na področju miroljubne uporabe jedrske energije na podlagi obojestranskih koristi in vzajemnosti ter brez poseganja v ustrezne pristojnosti vsake pogodbenice.

                  Člen 2 vsebuje opredelitev pojmov. Obseg in oblike jedrskega sodelovanja (člena 3 in 4) zajemajo predvsem prenose jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme in tehnologije; jedrske nadzorne ukrepe; fizično varovanje; raziskave in razvoj na področju jedrske energije, varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno z odlaganjem odpadkov v geološke formacije; jedrsko varnost in varstvo pred sevanjem, vključno s pripravljenostjo na izredne razmere in spremljanjem stopenj radioaktivnosti v okolju; uporabo radioaktivnih izotopov in sevanja v kmetijstvu, industriji, medicini in raziskavah; regulativne vidike miroljubne uporabe jedrske energije; izmenjavo informacij na področjih skupnega interesa, kot so jedrski nadzorni ukrepi, jedrska varnost, stopnje radioaktivnosti v okolju in dobava radioaktivnih izotopov itd.

                  Sporazum Euratom nadalje opredeljuje predmete, za katere se uporablja ta sporazum (člen 5). Poudarjeno je, da za jedrski material veljajo posebne določbe o nadzornih ukrepih (za Skupnost: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo Euratom ter nadzornimi ukrepi Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) in njenimi dodatnimi protokoli; za Združeno kraljestvo: domači sistem nadzornih ukrepov ter nadzorni ukrepi IAEA in njeni dodatni protokoli) (člen 6). Sporazum Euratom vsebuje en člen o fizičnem varovanju (člen 7).

                  Sporazum Euratom v členu 8 zagotavlja, da Združeno kraljestvo še naprej ohranja ustrezno raven jedrske varnosti ter da Euratom in Združeno kraljestvo sodelujeta pri nenehnem izboljševanju mednarodnih standardov in konvencij na področju jedrske varnosti ter njihovega izvajanja; določa tudi nadaljnje sodelovanje z morebitnim sodelovanjem Združenega kraljestva kot tretje države v različnih sistemih in skupinah Skupnosti, kot so vzpostavljeni sistemi Skupnosti za spremljanje in izmenjavo informacij o stopnjah radioaktivnosti v okolju (sistem Evropske skupnosti za izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (ECURIE) in Evropska radiološka platforma za izmenjavo podatkov (EURDEP) ter skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG)).

                  Sporazum Euratom vsebuje tudi določbe o prenosih in ponovnih prenosih jedrskih predmetov, za katere velja sporazum, ter o olajševanju trgovine (člen 9). Določa tudi dogovorjen okvir, v katerem lahko obe pogodbenici izvajata dejavnosti bogatenja in predelave (člena 10 in 11).

                  Sporazum Euratom vsebuje tudi določbe o sodelovanju na področju jedrskih raziskav in razvoja, ki lahko vključujejo sodelovanje Združenega kraljestva kot tretje države v programih in dejavnostih Skupnosti na področju raziskav in usposabljanja ter članstvo Združenega kraljestva v Evropskem skupnem podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo) v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o trgovini in sodelovanju (člen 12).

                  Sledijo posebne določbe o izmenjavi informacij in strokovnega znanja (člen 13), intelektualni lastnini (člen 14), upravnih ureditvah (člen 15) in izvajanju (člen 16). Za zagotovitev nemotene uporabe in izvajanja Sporazuma Euratom se vstavijo posebni členi o pravu, ki se uporablja (člen 17), obstoječih sporazumih (člen 18), skupnem odboru (člen 19), posvetovanju (člen 20), reševanju sporov (člen 21), prenehanju sodelovanja v primeru hudih kršitev (člen 22), spremembah (člen 23), začetku veljavnosti in trajanju (člen 24) ter verodostojnih besedilih (člen 25).

               Priloga vsebuje posebne določbe o predelavi.

                  Na podlagi protokola k petemu delu Sporazuma o trgovini in sodelovanju bo Združeno kraljestvo kot pridružena tretja država sodelovalo v raziskovalnem programu Euratoma. Združeno kraljestvo bo kot pridružena tretja država postalo tudi članica Fuzije za energijo. Ta pridružitev bo v skladu z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije in priloženim statutom, kakor sta bila nazadnje spremenjena ali bosta spremenjena v prihodnosti, kar bo prispevalo k prihodnjemu znanstvenemu in tehnološkemu sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije prek pridružitve Združenega kraljestva programu Euratoma.

                  Na podlagi Sporazuma o trgovini in sodelovanju lahko subjekti iz Združenega kraljestva sodelujejo pri neposrednih ukrepih Skupnega raziskovalnega središča.

                  Posebnosti sodelovanja Združenega kraljestva kot pridružene tretje države v raziskovalnem programu Euratoma in dejavnostih fuzije, ki jih izvaja Fuzija za energijo, vključno z dejavnostmi ITER, so podrobno opisane v protokolu k petemu delu Sporazuma o trgovini in sodelovanju.

               4.ZAKLJUČEK

                  Komisija meni, da za Sporazum o trgovini in sodelovanju ter Sporazum Euratom, katerih sprejetje se predlaga, velja naslednje:

                  – sta v skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet izdal 25. februarja 2020;

                  – potrjujeta jasno zavezanost obeh pogodbenic neširjenju jedrskega orožja in nadaljnjemu zagotavljanju visoke ravni jedrske varnosti z namenom zagotavljanja varne in miroljubne uporabe jedrske energije;

                  – sta v skladu s politiko Skupnosti o zanesljivosti oskrbe z energijo;

                  – bosta dodatno okrepila zelo dobre odnose med EU in Združenim kraljestvom, kar zadeva sodelovanje na področju energetske politike, in

                  – bosta dodatno okrepila sodelovanje med pogodbenicama na področju jedrskih raziskav, zlasti na področju razvoja fuzijske energije.

                  Komisija zato priporoča Svetu, da v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe Euratom odobri Sporazum o trgovini in sodelovanju ter Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije, ki sta priložena temu priporočilu.

               Priporočilo

               SKLEP SVETA

               o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije ter sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je 25. februarja 2020 pooblastil Evropsko komisijo, da začne pogajanja z Združenim kraljestvom o novem sporazumu o partnerstvu. Po pogajanjih sta se pogodbenici na ravni pogajalcev dogovorili o Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani (Sporazum o trgovini in sodelovanju) in Sporazumu med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije.

               (2)Sporazum o trgovini in sodelovanju zajema zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo (Skupnost), in sicer pridružitev programu Euratoma za raziskave in usposabljanje ter Evropskemu skupnemu podjetju za ITER in razvoj fuzijske energije, kar urejajo določbe petega dela Sporazuma o trgovini in sodelovanju [sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in finančne določbe]. Sporazum o trgovini in sodelovanju bi bilo zato treba skleniti tudi v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki spadajo v okvir Pogodbe Euratom. Podpis in sklenitev Sporazuma o trgovini in sodelovanju v imenu Evropske unije sta predmet ločenega postopka.

               (3) Opozoriti je treba, da se osnutki dvostranskih sporazumov med državo članico Skupnosti in Združenim kraljestvom v okviru Pogodbe Euratom, vključno s sporazumi o izmenjavi znanstvenih ali industrijskih informacij na jedrskem področju, lahko sklenejo, če so izpolnjeni pogoji in postopkovne zahteve iz členov 29 in 103 navedene pogodbe.

               (4)Odobriti bi bilo treba sklenitev, s strani Komisije, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije.

               (5)Odobriti bi bilo treba sklenitev, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju.

               (6)Začetek uporabe Sporazuma o trgovini in sodelovanju je posebej nujen. Združeno kraljestvo ima kot nekdanja država članica močne povezave z Unijo na številnih gospodarskih in drugih področjih. Če po prehodnem obdobju, ki se konča 31. decembra 2020, ne bo veljavnega okvira, ki bi urejal odnose med Unijo in Združenim kraljestvom, bo to povzročilo znatne motnje v teh odnosih, kar bo škodilo posameznikom, podjetjem in drugim zainteresiranim stranem. Glede na izjemen položaj Združenega kraljestva v zvezi z Unijo, nujnost razmer v zvezi z iztekom prehodnega obdobja 31. decembra 2020 ter potrebo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu da na voljo dovolj časa za ustrezen pregled besedila Sporazuma o trgovini in sodelovanju, bi bilo treba navedeni sporazum začasno uporabljati tudi v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo. Začasno uporabo bi bilo treba časovno omejiti, kot je določeno v členu FINPROV.11(2) [Začetek veljavnosti in začasna uporaba] Sporazuma o trgovini in sodelovanju –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Sklenitev, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije se odobri.

               Sklenitev, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, vključno z njegovimi določbami o začasni uporabi, se odobri v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               Besedili sporazumov sta priloženi temu sklepu.

               Člen 2

               Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

               V Bruslju, 26.12.2020

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

                     (2)

                        Politična izjava o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (UL C 34, 31.1.2020, str. 1).

                     (3)

                        Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (UL L 58, 27.2.2020, str. 53).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 27.12.2020
            COM(2020) 857 final
            COM(2020) 857 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o odobritvi sklenitve, s strani Evropske komisije, Sporazuma med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije ter sklenitve, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani

               SPORAZUM O TRGOVINI IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO NA ENI STRANI TER ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI

               PREAMBULA

               PRVI DEL: SKUPNE IN INSTITUCIONALNE DOLOČBE

               Naslov I: Splošne določbe

               Naslov II: Načela razlage in opredelitve pojmov

               Naslov III: Institucionalni okvir

               DRUGI DEL: TRGOVINA, PROMET, RIBIŠTVO IN DRUGI DOGOVORI

               PRVI RAZDELEK: TRGOVINA

               Naslov I: Blagovna menjava

               Naslov II: Storitve in naložbe

               Naslov III: Digitalna trgovina

               Naslov IV: Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi

               Naslov V: Intelektualna lastnina

               Naslov VI: Javna naročila

               Naslov VII: Mala in srednja podjetja

               Naslov VIII: Energija

               Naslov IX: Preglednost

               Naslov X: Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje

               Naslov XI: Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj

               Naslov XII: Izjeme

               DRUGI RAZDELEK: LETALSTVO

               Naslov I: Zračni prevoz

               Naslov II: Varnost v letalstvu

               TRETJI RAZDELEK: CESTNI PREVOZ

               Naslov I: Cestni prevoz blaga

               Naslov II: Cestni prevoz potnikov

               ČETRTI RAZDELEK: KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI IN VIZUMI ZA KRATKOTRAJNE OBISKE

               Naslov I: Koordinacija sistemov socialne varnosti

               Naslov II: Vizumi za kratkotrajne obiske

               PETI RAZDELEK: RIBIŠTVO

               ŠESTI RAZDELEK: DRUGE DOLOČBE

               TRETJI DEL: SODELOVANJE NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

               Naslov I: Splošne določbe

               Naslov II: Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil

               Naslov III: Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih

               Naslov IV: Sodelovanje v zvezi z operativnimi informacijami

               Naslov V: Sodelovanje z Europolom

               Naslov VI: Sodelovanje z Eurojustom

               Naslov VII: Predaja

               Naslov VIII: Vzajemna pomoč

               Naslov IX: Izmenjava podatkov iz kazenske evidence

               Naslov X: Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma

               Naslov XI: Zamrznitev in zaplemba

               Naslov XII: Druge določbe

               Naslov XIII: Reševanje sporov

               ČETRTI DEL: TEMATSKO SODELOVANJE

               Naslov I: Zdravstvena varnost

               Naslov II: Kibernetska varnost

               PETI DEL: SODELOVANJE V PROGRAMIH UNIJE, DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE IN FINANČNE DOLOČBE

               ŠESTI DEL: REŠEVANJE SPOROV IN HORIZONTALNE DOLOČBE

               Naslov I: Reševanje sporov

               Naslov II: Osnova za sodelovanje

               Naslov III: Izpolnjevanje obveznosti in zaščitni ukrepi

               SEDMI DEL KONČNE DOLOČBE

               PRILOGE

               PRILOGA INST:  POSLOVNIK PARTNERSKEGA SVETA IN ODBOROV

               PRILOGA ORIG-1:UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK

               PRILOGA ORIG-2: PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK

               PRILOGA ORIG-2A: KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG-2 [PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK]

               PRILOGA ORIG-2B: PREHODNA PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN ELEKTRIFICIRANA VOZILA

               PRILOGA ORIG-3:IZJAVE DOBAVITELJA

               PRILOGA ORIG-4: BESEDILO NAVEDBE O POREKLU

               PRILOGA ORIG-5: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI S KNEŽEVINO ANDORO

               PRILOGA ORIG-6: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI Z REPUBLIKO SAN MARINO

               PRILOGA SPS-1: MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)
                     470

               PRILOGA TBT-1: MOTORNA VOZILA IN OPREMA TER NJIHOVI DELI
                     471

               PRILOGA TBT-2:Zdravila
                     476

               PRILOGA TBT-3:KEMIKALIJE
                     488

               PRILOGA TBT-4:EKOLOŠKI PROIZVODI
                     491

               PRILOGA-TBT-5: TRGOVINA Z VINOM
                     499

               PRILOGA TBT-XX – UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z VARNOSTJO NEŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM POVEZANIMI PREVENTIVNIMI, OMEJEVALNIMI IN KOREKTIVNIMI UKREPI
                     507

               PRILOGA TBT-ZZ – UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(5) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, SPREJETIH V ZVEZI Z NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI PROIZVODI, RAZEN TISTIH, KI SO ZAJETI V ČLENU TBT.9(4)
                     508

               PRILOGA CUSTMS-1: POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI
                     509

               PRILOGA SERVIN-1: OBSTOJEČI UKREPI
                     513

               PRILOGA SERVIN-2: NADALJNJI UKREPI
                     625

               PRILOGA SERVIN-3: POSLOVNI OBISKOVALCI, PRISTOJNI ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, OSEBE, PREMEŠČENE ZNOTRAJ PODJETJA, IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI
                     720

               PRILOGA SERVIN-4: PONUDNIKI POGODBENIH STORITEV IN NEODVISNI STROKOVNJAKI
                     726

               PRILOGA SERVIN-5: GIBANJE FIZIČNIH OSEB
                     748

               PRILOGA SERVIN-6: SMERNICE ZA DOGOVOR O PRIZNAVANJU POKLICNIH KVALIFIKACIJ
                     750

               PRILOGA PPROC-1: JAVNA NAROČILA
                     755

               PRILOGA ENER-1: SEZNAM ENERGETSKEGA BLAGA, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN
                     760

               PRILOGA ENER-2: ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE
                     762

               PRILOGA ENER-3: NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH STRANI IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA INFRASTRUKTURO
                     763

               PRILOGA ENER-4:  DODELITEV ZMOGLJIVOSTI POVEZOVALNIH DALJNOVODOV ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO V ČASOVNEM OKVIRU ZA DAN VNAPREJ
                     764

               PRILOGA AVSAF-1: CERTIFICIRANJE PLOVNOSTI IN OKOLJSKO CERTIFICIRANJE
                     766

               PRILOGA ROAD-1: CESTNI PREVOZ BLAGA
                     779

               PRILOGA ROAD-2: Vzorec dovoljenja za mednarodni linijski in posebni linijski prevoz
                     859

               PRILOGA ROAD-3: VZOREC VLOGE ZA DOVOLJENJE ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI PREVOZ
                     863

               PRILOGA ROAD-4: VZOREC POTNIŠKE SPREMNICE ZA OBČASNE PREVOZE
                     865

               PRILOGA FISH.1
                     867

               PRILOGA FISH.2
                     873

               PRILOGA FISH.3
                     877

               PRILOGA FISH.4: PROTOKOL O DOSTOPU DO VODE
                     878

               PRILOGA LAW-1: IZMENJAVE DNK, PRSTNIH ODTISOV IN PODATKOV IZ REGISTROV VOZIL
                     878

               PRILOGA LAW-2:  PODATKI IZ EVIDENCE PODATKOV O POTNIKIH (PNR)
                     975

               PRILOGA LAW-3: VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EVROPOL
                     977

               PRILOGA LAW-4: Vrste hudih kaznivih dejanj, za katere je pristojen Eurojust
                     979

               PRILOGA LAW-5: NALOG ZA PRIJETJE
                     981

               PRILOGA LAW-6: Izmenjava informacij iz kazenskih evidenc – tehnične in procesne specifikacije
                     989

               PRILOGA LAW-7: Opredelitev terorizma
                     1012

               PRILOGA LAW-8: Zamrznitev in zaplemba
                     1016

               PRILOGA UNPRO-1: IZVAJANJE FINANČNIH POGOJEV
                     1033

               PRILOGA INST: POSLOVNIK ZA REŠEVANJE SPOROV
                     1036

               PRILOGA INST:KODEKS RAVNANJA ZA ARBITRE
                     1042

               PROTOKOL O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI IN DAJATVAMI
                     1044

               NASLOV I: SPLOŠNE DOLOČBE
                     1044

               NASLOV II: UPRAVNO SODELOVANJE IN BOJ PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DDV
                     1048

               NASLOV III: POMOČ PRI IZTERJAVAH
                     1053

               NASLOV IV: IZVAJANJE IN UPORABA
                     1060

               NASLOV V: KONČNE DOLOČBE
                     1061

               PRILOGA K PROTOKOLU O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI IN CARINAMI
                     1063

               PROTOKOL O MEDSEBOJNI UPRAVNI POMOČI V CARINSKIH ZADEVAH
                     1107

               PROTOKOL O KOORDINACIJI SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI
                     1113

               NASLOV I: SPLOŠNE DOLOČBE
                     1113

               NASLOV II: DOLOČITEV ZAKONODAJE, KI SE UPORABLJA
                     1118

               NASLOV III: POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI VRSTAMI DAJATEV
                     1122

               NASLOV IV: RAZNE DOLOČBE
                     1137

               NASLOV V: KONČNE DOLOČBE
                     1140

               PRILOGA SSC-1: NEKATERE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE SE PROTOKOL NE UPORABLJA
                     1142

               PRILOGA SSC-2: OMEJITEV PRAVIC DO STORITEV ZA DRUŽINSKE ČLANE OBMEJNEGA DELAVCA
                     1157

               PRILOGA SSC-3: VEČ PRAVIC ZA UPOKOJENCE, KI SE VRNEJO V PRISTOJNO DRŽAVO ČLANICO
                     1158

               PRILOGA SSC-4: PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI ALI SE NE UPORABLJA
                     1159

               PRILOGA SSC-5: DAJATVE IN SPORAZUMI, KI DOPUŠČAJO UPORABO ČLENA SSC.49  [Prekrivanje dajatev iste vrste]
                     1164

               PRILOGA SSC-6: POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC IN ZDRUŽENEGA KRALJESTVA
                     1167

               PRILOGA SSC-7: IZVEDBENI DEL
                     1179

               PRILOGA SSC-8: PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO ČLENA SSC.11 [Napoteni delavci]
                     1220

               SPORAZUM O TRGOVINI IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO NA ENI STRANI TER ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI

               PREAMBULA

               EVROPSKA UNIJA IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO

               IN

               ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

               OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti demokratičnim načelom, pravni državi, človekovim pravicam, boju proti širjenju orožja za množično uničevanje ter boju proti podnebnim spremembam, ki so bistveni elementi tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov,

               OB PRIZNAVANJU pomena sodelovanja na svetovni ravni pri obravnavi vprašanj, ki so v skupnem interesu,

               OB PRIZNAVANJU pomena preglednosti mednarodne trgovine v korist vseh zainteresiranih strani,

               OB PRIZADEVANJIH za vzpostavitev jasnih in vzajemno koristnih pravil, ki bodo urejala trgovino in naložbe med pogodbenicama,

               OB UPOŠTEVANJU, da je za zagotavljanje učinkovitega upravljanja in pravilne razlage in uporabe tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov ter izpolnjevanja obveznosti na podlagi navedenih sporazumov bistvenega pomena uvesti določbe za zagotovitev splošnega upravljanja, zlasti pravil za reševanje sporov in izvrševanje, ki v celoti upoštevajo avtonomijo zadevnih pravnih redov Unije in Združenega kraljestva ter status Združenega kraljestva kot države zunaj Evropske unije,

               NA PODLAGI njunih pravic in obveznosti iz Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, sklenjenega 15. aprila 1994, ter drugih večstranskih in dvostranskih instrumentov za sodelovanje,

               OB PRIZNAVANJU avtonomije pogodbenic in njune pravice do zakonskega urejanja na svojem ozemlju za doseganje legitimnih ciljev javne politike, kot so varovanje in spodbujanje javnega zdravja, socialne storitve, javno izobraževanje, varnost, okolje, vključno s podnebnimi spremembami, javna morala, socialno varstvo ali varstvo potrošnikov, dobrobit živali, varstvo zasebnosti in podatkov ter spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti, ob hkratnem prizadevanju za izboljšanje njunih visokih ravni zaščite,

               V PREPRIČANJU o koristih predvidljivega poslovnega okolja, ki spodbuja trgovino in naložbe med njima ter preprečuje izkrivljanje trgovine in nepoštene konkurenčne prednosti, ob spodbujanju trajnostnega razvoja v njegovi gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti,

               OB PRIZNAVANJU potrebe po ambicioznem, obsežnem in uravnoteženem gospodarskem partnerstvu, ki bi temeljilo na enakih konkurenčnih pogojih za odprto in lojalno konkurenco ter trajnostni razvoj, in sicer z učinkovitimi in trdnimi okviri za subvencije in konkurenco ter zavezo, da bosta ohranili visoko raven varstva na področjih delovnih in socialnih standardov, okolja, boja proti podnebnim spremembam in obdavčitve,

               OB PRIZNAVANJU potrebe po zagotovitvi odprtega in varnega trga za podjetja, vključno s srednjimi podjetji, ter njihovo blago in storitve z odpravljanjem neupravičenih ovir za trgovino in naložbe,

               OB UPOŠTEVANJU, kako pomembno je z digitalno trgovino olajšati nove priložnosti za podjetja in potrošnike ter odpraviti neupravičene ovire za pretok podatkov in trgovino s pomočjo elektronskih sredstev, ob spoštovanju pravil pogodbenic o varstvu osebnih podatkov,

               V ŽELJI, da ta sporazum prispeva k blaginji potrošnikov s politikami, ki zagotavljajo visoko raven varstva potrošnikov in gospodarsko blaginjo ter spodbujajo sodelovanje med zadevnimi organi;

               OB UPOŠTEVANJU pomena čezmejne povezljivosti po zraku, cesti in morju za potnike in blago ter potrebe po zagotavljanju visokih standardov pri opravljanju prevoznih storitev med pogodbenicama,

               OB PRIZNAVANJU koristi trgovine in naložb v energijo in surovine ter pomena podpiranja zagotavljanja stroškovno učinkovite, čiste in varne energije v Uniji in Združenem kraljestvu,

               OB UPOŠTEVANJU interesa pogodbenic, da vzpostavita okvir za olajšanje tehničnega sodelovanja in razvoj novih trgovinskih dogovorov za medomrežne povezave, ki bodo zagotavljaje zanesljive in učinkovite rezultate za vse časovne okvire,

               OB UPOŠTEVANJU, da morata sodelovanje in trgovina med pogodbenicama na teh področjih temeljiti na lojalni konkurenci na energetskih trgih in nediskriminatornem dostopu do omrežij,

               OB PRIZNAVANJU koristi trajnostne energije, obnovljivih virov energije, zlasti oceanske proizvodnje energije v Severnem morju, in energijske učinkovitosti,

               V ŽELJI spodbujati miroljubno uporabo voda, ki mejijo na njune obale, ter optimalno in pravično izkoriščanje živih morskih virov v teh vodah, vključno z nadaljnjim trajnostnim upravljanjem skupnih staležev,

               OB UPOŠTEVANJU, da je Združeno kraljestvo izstopilo iz Evropske unije in da je Združeno kraljestvo z učinkom od 1. januarja 2021 neodvisna obalna država z ustreznimi pravicami in obveznostmi na podlagi mednarodnega prava,

               OB POTRDITVI, da bi bilo treba suverene pravice obalnih držav, ki jih pogodbenici uveljavljata z namenom raziskovanja, izkoriščanja, ohranjanja in upravljanja živih virov v svojih vodah, uveljavljati v skladu z načeli mednarodnega prava, vključno s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982,

               OB PRIZNAVANJU pomena koordinacije pravic socialne varnosti, ki jih uživajo osebe, ki se gibljejo med pogodbenicama zaradi dela ali začasnega ali stalnega bivanja, ter pravic njihovih družinskih članov in preživelih družinskih članov,

               OB UPOŠTEVANJU, da bo sodelovanje na področjih skupnega interesa, kot so znanost, raziskave in inovacije, jedrske raziskave ali vesolje, v obliki sodelovanja Združenega kraljestva v ustreznih programih Unije pod poštenimi in ustreznimi pogoji koristilo obema pogodbenicama,

               OB UPOŠTEVANJU, da bo sodelovanje med Združenim kraljestvom in Unijo v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj in izvrševanjem kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, omogočilo okrepitev varnosti Združenega kraljestva in Unije,

               V ŽELJI, da se med Združenim kraljestvom in Unijo sklene sporazum o zagotovitvi pravne podlage za tako sodelovanje,

               OB PRIZNAVANJU, da lahko pogodbenici ta sporazum dopolnita z drugimi sporazumi, ki so sestavni del njunih splošnih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in da je Sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov sklenjen kot tak dopolnilni sporazum ter omogoča izmenjavo tajnih podatkov med pogodbenicama v skladu s tem sporazumom ali katerim koli drugim dopolnilnim sporazumom,

               DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

               PRVI DEL: SKUPNE IN INSTITUCIONALNE DOLOČBE

               Naslov I: Splošne določbe

                  Člen COMPROV.1: Namen

               Ta sporazum je podlaga za večplastne odnose med pogodbenicama na območju blaginje in dobrih sosedskih odnosov, za katere so značilni tesni in miroljubni odnosi, ki temeljijo na sodelovanju ter spoštovanju avtonomije in suverenosti pogodbenic.

                  Člen COMPROV.2: Dopolnilni sporazumi

               1.
                     Če Unija in Združeno kraljestvo med seboj skleneta druge dvostranske sporazume, pomenijo taki sporazumi dopolnilne sporazume k temu sporazumu, razen če je v navedenih sporazumih določeno drugače. Taki dopolnilni sporazumi so sestavni del splošnih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in so del splošnega okvira.

               2.
                     Odstavek 1 se uporablja tudi za:

               (a)sporazume med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani; ter

               (b)sporazume med Euratomom na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani.

                  Člen COMPROV.3: Dobra vera

               1.
                     Pogodbenici z vsem medsebojnim spoštovanjem in v dobri veri drug drugemu pomagata pri izvajanju nalog, ki izvirajo iz tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.

               2.
                     Sprejmeta vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma ali iz kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, in se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma.

               Naslov II: Načela razlage in opredelitve pojmov

                  Člen COMPROV.13: Mednarodno javno pravo

               1.
                     Določbe tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma se razlagajo v dobri veri v skladu z njihovim običajnim pomenom znotraj njihovih okvirov ter v smislu cilja in namena sporazuma, v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno s tistimi iz Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb, sklenjene 23. maja 1969 na Dunaju.

               2.
                     Pojasniti je treba, da niti ta sporazum niti noben dopolnilni sporazum ne določa obveznosti razlage določb teh sporazumov v skladu z notranjim pravom katere koli pogodbenice.

               3.
                     Pojasniti je treba, da razlaga tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, ki jo poda sodišče katere koli pogodbenice, ni zavezujoča za sodišča druge pogodbenice.

                  Člen COMPROV.16: Zasebne pravice

               1.
                     Brez poseganja v člen MOBI.SSC.67 [Varstvo pravic posameznikov] in razen, glede Unije, tretjega dela [Sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje] se nič v tem sporazumu ali katerem koli dopolnilnem sporazumu ne razlaga tako, da osebam dodeljuje pravice ali nalaga obveznosti, ki niso ustvarjene med pogodbenicama v skladu z mednarodnim javnim pravom, ali da dovoljuje neposredne sklice na ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum v okviru notranjih pravnih sistemov pogodbenic.

               2.
                     Pogodbenica ne omogoči pravice do tožbe na podlagi svojega prava proti drugi pogodbenici iz razloga, da je druga pogodbenica kršila ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum.

                  Člen COMPROV.17: Opredelitev pojmov

               1.
                     Za namene tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih sporazumov, razen če ni določeno drugače, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni določeno ali določljivo fizično osebo; določljiva oseba je oseba, ki jo je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, ekonomsko, kulturno ali družbeno identiteto navedene fizične osebe;

               (b)„dan“ pomeni koledarski dan;

               (c)„država članica“ pomeni državo članico Evropske unije;

               (d)„osebni podatki“ pomenijo katero koli informacijo v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki;

               (e)„država“ pomeni državo članico ali Združeno kraljestvo, odvisno od konteksta;

               (f)„ozemlje“ pogodbenice pomeni za vsako pogodbenico ozemlja, na katerih se Sporazum uporablja v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe];

               (g)„prehodno obdobje“ pomeni prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu; ter

               (h)„sporazum o izstopu“ pomeni Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, vključno z njegovimi protokoli.

               2.
                     Vsak sklic na „Unijo“, „pogodbenico“ ali „pogodbenici“ v tem sporazumu ali katerem koli dopolnilnem sporazumu se razume, da ne vključuje Evropske skupnosti za atomsko energijo, razen če ni določeno drugače ali če kontekst zahteva drugače.

               Naslov III: Institucionalni okvir

                  Člen INST.1: Partnerski svet

               1.
                     Ustanovi se Partnerski svet. Sestavljajo ga predstavniki Unije in Združenega kraljestva. Partnerski svet se lahko sestaja v različnih sestavah, odvisno od obravnavanih zadev.

               2.
                     Partnerskemu svetu sopredsedujeta član Evropske komisije in predstavnik vlade Združenega kraljestva na ministrski ravni. Sestane se na zahtevo Unije ali Združenega kraljestva, v vsakem primeru pa vsaj enkrat letno, ter z medsebojnim soglasjem določi svoj časovni razpored in dnevni red.

               3.
                     Partnerski svet nadzira doseganje ciljev tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih sporazumov. Nadzoruje in olajšuje izvajanje in uporabo tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih sporazumov. Vsaka pogodbenica lahko Partnerskemu svetu predloži kakršno koli vprašanje v zvezi z izvajanjem, uporabo in razlago tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.

               4.
                     Partnerski svet ima pooblastila, da:

               (a)sprejme sklepe v zvezi z vsemi zadevami, kadar tako določa ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum;

               (b)pogodbenicama izdaja priporočila v zvezi z izvajanjem in uporabo tega sporazuma ali katerih koli dopolnilnih sporazumov;

               (c)s sklepom sprejme spremembe tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma v primerih, predvidenih v tem sporazumu ali kakršnem koli dopolnilnem sporazumu;

               (d)razen v zvezi s naslovom III [Institucionalni okvir] prvega dela [Skupne in institucionalne določbe], do konca četrtega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma sprejema sklepe o spremembi tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, če so take spremembe potrebne za odpravo napak, ali za odpravo izpustitev ali drugih pomanjkljivosti;

               (e)razpravlja o vseh zadevah, povezanih s področji, ki jih zajema ta sporazum ali kakršen koli dopolnilni sporazum;

               (f)prenese nekatera svoja pooblastila na Odbor za trgovinsko partnerstvo ali na specializiran odbor, razen pooblastil in odgovornosti iz člena INST.1(4)(g) [Partnerski svet];

               (g)s sklepom ustanovi specializirane trgovinske odbore in specializirane odbore, ki niso navedeni v členu INST.2(1) [Odbori], razpusti kateri koli specializirani trgovinski odbor ali specializirani odbor ali spremeni naloge, ki so jim dodeljene; ter

               (h)pogodbenicama daje priporočila glede prenašanja osebnih podatkov na določenih področjih, zajetih s tem sporazumom ali kakršnim koli dopolnilnim sporazumom.

               5.
                     Za delo Partnerskega sveta se uporablja poslovnik iz PRILOGE INST-1 [Poslovnik Partnerskega sveta in odborov]. Partnerski svet lahko spremeni navedeno prilogo.

                  Člen INST.2: Odbori

               1.
                     Ustanovijo se naslednji odbori:

               (a)Odbor za trgovinsko partnerstvo, ki obravnava zadeve, zajete v naslovih I do VII, poglavju 4 [Energija in surovine] naslova VIII, ter naslovih IX do XII prvega razdelka [Trgovina] drugega dela, šestem razdelku [Druge določbe] drugega dela in Prilogi ENER-2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE];

               (b)Specializirani trgovinski odbor za blago, ki obravnava zadeve, zajete v poglavju 1 naslova I prvega razdelka drugega dela in četrtem poglavju [Energetsko blago in surovine] naslova VIII prvega razdelka drugega dela;

               (c)Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu, ki obravnava zadeve, zajete v poglavjih 2 in 5 naslova I prvega razdelka drugega dela, Protokolu o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah in določbah o izvrševanju pravic intelektualne lastnine, pristojbinah in taksah, carinskem vrednotenju in popravljenem blagu;

               (d)Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki obravnava zadeve, zajete v poglavju 3 naslova I prvega razdelka drugega dela;

               (e)Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini, ki obravnava zadeve, zajete v poglavju 4 naslova I prvega razdelka drugega dela in členu ENER.25 [Sodelovanje na področju standardov] naslova VIII [Energija] prvega razdelka drugega dela;

               (f)Specializirani trgovinski odbor za storitve, naložbe in digitalno trgovino, ki obravnava zadeve, zajete v naslovih I in II prvega razdelka drugega dela in poglavju 4 [Energetsko blago in surovine] naslova VIII prvega razdelka drugega dela;

               (g)Specializirani trgovinski odbor za javno naročanje, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu V prvega razdelka drugega dela;

               (h)Specializirani trgovinski odbor za javno naročanje, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu VI prvega razdelka drugega dela;,

               (i)Specializirani trgovinski odbor za regulativno sodelovanje, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu X prvega razdelka drugega dela;,

               (j)Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje ter odprto in pošteno konkurenco in trajnostni razvoj, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu XI prvega razdelka drugega dela in Prilogi ENER-2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE];

               (k)Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjave davkov in dajatev, ki obravnava zadeve, zajete v Protokolu o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in dajatvami;]

               (l)Specializirani odbor za energijo,

                  (I)ki obravnava zadeve, zajete v naslovu VIII prvega razdelka drugega dela, razen poglavja 4 [Energetsko blago in surovine] ter člena ENER.25 [Sodelovanje na področju standardov], ter Prilogi ENER-2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] in

                  (II)ki lahko razpravlja in zagotavlja strokovno znanje ustreznemu specializiranemu trgovinskemu odboru o zadevah, ki se nanašajo na poglavje 4 [Energetsko blago in surovine] ter člen ENER.25 [Sodelovanje na področju standardov] naslova VIII prvega razdelka drugega dela;

               (m)Specializirani odbor za zračni prevoz, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu I drugega razdelka drugega dela;

               (n)Specializirani odbor za varnost v letalstvu, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu II drugega razdelka drugega dela;

               (o)Specializirani odbor za cestni prevoz, ki obravnava zadeve, zajete v tretjem razdelku [Cestni prevoz] drugega dela;

               (p)Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ki obravnava zadeve, zajete v četrtem razdelku drugega dela in v protokolu o koordinaciji sistemov socialne varnosti;

               (q)Specializirani odbor za ribištvo, ki obravnava zadeve, zajete v petem razdelku [Ribištvo] drugega dela;

               (r)Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, ki obravnava zadeve, zajete v tretjem delu [Sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah]; in

               (s)Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije, ki obravnava zadeve, zajete v petem delu [Programi Unije].

               2.
                     V zvezi z vprašanji, ki se nanašajo na naslove I do VII, poglavje 4 [Energetsko blago in surovine] naslova VIII, naslove IX do XII prvega razdelka [Trgovina] drugega dela, šesti razdelek [Druge določbe] drugega dela ter Priloga ENER-2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE], je Odbor za trgovinsko partnerstvo iz odstavka 1 pooblaščen, da:

               (a)pomaga Partnerskemu svetu pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poroča ter izvaja vse naloge, ki mu jih ta dodeli,

               (b)nadzoruje izvajanje tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma;

               (c)sprejme sklepe ali daje priporočila, kot je določeno v tem sporazumu ali kakršnem koli dopolnilnem sporazumu, ali kadar je tako pooblastilo nanj prenesel Partnerski svet;

               (d)nadzoruje delo specializiranih trgovinskih odborov iz odstavka 1 tega člena;

               (e)išče najprimernejši način za preprečitev ali rešitev morebitnih težav v zvezi z razlago in uporabo tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, brez poseganja v naslov I [Reševanje sporov] šestega dela;

               (f)izvaja pooblastila, ki mu jih podeli Partnerski svet v skladu s členom INST.1(4)(f) [Partnerski svet];

               (g)s sklepom ustanovi specializirane trgovinske odbore, ki niso navedeni v odstavku 1 tega člena, razpusti kateri koli tak specializiran trgovinski odbor ali spremeni naloge, ki so mu dodeljene; ter

               (h)vzpostavi, nadzira, usklajuje in razpusti delovne skupine ali njihov nadzor prenese na specializiran trgovinski odbor.

               3.
                     V zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovim področjem pristojnosti, so specializirani trgovinski odbori pooblaščeni, da:

               (a)nadzirajo in pregledujejo izvajanje tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma ter zagotavljajo pravilno delovanje teh sporazumov;

               (b)pomagajo Odboru za trgovinsko partnerstvo pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poročajo ter izvajajo vse naloge, ki jim jih ta dodeli;

               (c)vodijo pripravljalno tehnično delo, potrebno za podpiranje funkcij Partnerskega sveta in Odbora za trgovinsko partnerstvo, tudi kadar morata navedena organa sprejemati sklepe ali priporočila,

               (d)sprejmejo sklepe v zvezi z vsemi zadevami, kadar tako določa ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum;

               (e)razpravljajo o tehničnih vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, brez poseganja v naslov I [Reševanje sporov] šestega dela; ter

               (f)zagotavljajo forum, v katerem si pogodbenici izmenjujeta informacije, razpravljata o najboljših praksah in izmenjujeta izkušnje z izvajanjem.

               4.
                     V zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovim področjem pristojnosti, so specializirani odbori pooblaščeni, da:

               (a)nadzirajo in pregledujejo izvajanje tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma ter zagotavljajo pravilno delovanje teh sporazumov;

               (b)pomagajo Partnerskemu svetu pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poročajo ter izvajajo vse naloge, ki jim jih ta dodeli;

               (c)sprejemajo sklepe, tudi spremembe, in priporočila v zvezi z vsemi zadevami, za katere tako določa ta Sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum ali za katere je Partnerski svet v skladu s členom INST.1(4)(f) [Partnerski svet] prenesel svoja pooblastila na specializirani odbor;

               (d)razpravljajo o tehničnih vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma;

               (e)zagotavljajo forum, v katerem si pogodbenici izmenjujeta informacije, razpravljata o najboljših praksah in izmenjujeta izkušnje z izvajanjem;

               (f)vzpostavijo, nadzirajo, usklajujejo in razpustijo delovne skupine; ter

               (g)zagotavljajo forum za posvetovanje v skladu s členom INST.13(7) [Posvetovanja] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela.

               5.
                     Odbori so sestavljeni iz predstavnikov obeh pogodbenic. Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo njeni predstavniki v odborih ustrezno strokovno znanje v zvezi z obravnavanimi vprašanji.

               6.
                     Odboru za trgovinsko partnerstvo sopredsedujeta visoki predstavnik Unije in predstavnik Združenega kraljestva, ki sta odgovorna za zadeve, povezane s trgovino, ali njuna pooblaščena zastopnika. Sestane se na zahtevo Unije ali Združenega kraljestva, v vsakem primeru pa vsaj enkrat letno, ter z medsebojnim soglasjem določi svoj časovni razpored sestankov in dnevni red.

               7.
                     Specializiranim trgovinskim odborom in specializiranim odborom sopredsedujeta predstavnik Unije in predstavnik Združenega kraljestva. Če v tem sporazumu ni določeno drugače ali če se sopredsednika ne odločita drugače, se sestanejo vsaj enkrat letno.

               8.
                     Odbori z medsebojnim soglasjem določijo svoj časovni razpored in dnevni red.

               9.
                     Delo odborov ureja poslovnik iz PRILOGE INST-X [Poslovnik Partnerskega sveta in odborov].

               10.
                     Z odstopanjem od odstavka 9 lahko odbor sprejme in nato spremeni svoj lastni poslovnik, ki ureja njegovo delo.

                  člen INST.3: Delovne skupine

               1.
                     Ustanovijo se naslednje delovne skupine:

               (a) delovna skupina za ekološke proizvode pod nadzorom specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini;

               (b) delovna skupina za motorna vozila in njihove dele pod nadzorom specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini;

               (c) delovna skupina za zdravila pod nadzorom specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini;

               (d) delovna skupina za koordinacijo sistemov socialne varnosti pod nadzorom Specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti.

               2.
                     Delovne skupine pod nadzorom odborov pomagajo odborom pri izvajanju njihovih nalog in zlasti pripravljajo delo odborov ter izvajajo vse naloge, ki jim jih ti dodelijo.

               3.
                     Delovne skupine so sestavljene iz predstavnikov Unije in Združenega kraljestva, sopredsedujeta pa jim predstavnik Unije in predstavnik Združenega kraljestva.

               4.
                     Delovne skupine z medsebojnim soglasjem določijo svoj poslovnik, časovni razpored sestankov in dnevni red.

                  Člen INST.4: Sklepi in priporočila

               1.
                     Sklepi, ki jih sprejme Partnerski svet ali, odvisno od primera, odbor, so zavezujoči za pogodbenici in vse organe, ustanovljene na podlagi tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih sporazumov, vključno z arbitražnim razsodiščem iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. Priporočila niso zavezujoča.

               2.
                     Partnerski svet ali, odvisno od primera, odbor sprejema sklepe in daje priporočila z medsebojnim soglasjem.

                  Člen INST.5: Parlamentarno sodelovanje

               1.
                     Evropski parlament in parlament Združenega kraljestva lahko ustanovita parlamentarno skupščino za partnerstvo, ki jo sestavljajo poslanci Evropskega parlamenta in poslanci parlamenta Združenega kraljestva, kot forum za izmenjavo mnenj o partnerstvu.

               2.
                     Parlamentarna skupščina za partnerstvo ob ustanovitvi:

               (a)lahko od Partnerskega sveta zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, Partnerski svet pa ji nato posreduje zahtevane informacije;

               (b)je obveščena o sklepih in priporočilih Partnerskega sveta in

               (c)lahko daje priporočila Partnerskemu svetu.

                  Člen INST.6: Sodelovanje civilne družbe

               Pogodbenici se o izvajanju tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma posvetujeta s civilno družbo, zlasti prek sodelovanja z notranjimi svetovalnimi skupinami in forumom civilne družbe iz členov INST.7 [Notranje svetovalne skupine] in INST.8 [Forum civilne družbe].

                  Člen INST.7: Notranji svetovalni skupini

               1.
                     Vsaka pogodbenica se posvetuje o vprašanjih, ki jih zajema ta sporazum in kateri koli dopolnilni sporazum, z novo ali obstoječo notranjo svetovalno skupino ali skupinami, ki jih sestavljajo predstavniki neodvisnih organizacij civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, poslovnimi organizacijami in organizacijami delodajalcev ter sindikati, dejavnimi na področju gospodarstva, trajnostnega razvoja, socialnih zadev, človekovih pravic, okolja in drugih zadev. Vsaka pogodbenica lahko skliče svojo notranjo svetovalno skupino ali skupine v različnih sestavah za razpravo o izvajanju različnih določb tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.

               2.
                     Vsaka pogodbenica preuči stališča ali priporočila, ki jih predloži njena notranja svetovalna skupina ali skupine. Predstavniki vsake pogodbenice se poskusijo vsaj enkrat letno posvetovati s svojo notranjo svetovalno skupino ali skupinami. Sestanki lahko potekajo z virtualnimi sredstvi.

               3.
                     Za spodbujanje ozaveščenosti javnosti o notranjih svetovalnih skupinah si vsaka pogodbenica prizadeva objaviti seznam organizacij, ki sodelujejo v njeni notranji svetovalni skupini ali skupinah, in kontaktno točko za navedeno skupino ali skupine.

               4.
                     Pogodbenici spodbujata sodelovanje med svojimi notranjimi svetovalnimi skupinami, vključno z izmenjavo kontaktnih podatkov članov njunih notranjih svetovalnih skupin, kadar je to mogoče.

                  Člen INST.8: Forum civilne družbe

               1.
                     Pogodbenici pomagata pri organizaciji foruma civilne družbe za dialog o izvajanju drugega dela tega sporazuma. Partnerski svet sprejme operativne smernice za vodenje foruma.

               2.
                     Forum civilne družbe se sestaja najmanj enkrat na leto, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Forum civilne družbe se lahko sestaja z virtualnimi sredstvi.

               3.
                     Forum civilne družbe je odprt za sodelovanje neodvisnih organizacij civilne družbe s sedežem na ozemljih pogodbenic, vključno s člani notranjih svetovalnih skupin iz člena INST.7 [Notranji svetovalni skupini]. Vsaka pogodbenica spodbuja uravnoteženo zastopanost, vključno z nevladnimi organizacijami, poslovnimi organizacijami in organizacijami delodajalcev ter sindikati, dejavnimi na področju gospodarstva, trajnostnega razvoja, socialnih zadev, človekovih pravic, okolja in drugih zadev.

               DRUGI DEL: TRGOVINA, PROMET, RIBIŠTVO IN DRUGI DOGOVORI

               PRVI RAZDELEK: TRGOVINA

               Naslov I: Blagovna menjava

               Poglavje 1: Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago (vključno s trgovinskimi sredstvi)

               Člen GOODS.1: Cilj

               Cilj tega poglavja je olajšati blagovno menjavo med pogodbenicama in ohraniti liberalizirano blagovno menjavo v skladu z določbami tega sporazuma.

               Člen GOODS.2: Področje uporabe

               To poglavje se uporablja za blagovno menjavo blaga pogodbenice, če v tem sporazumu ni določeno drugače.

               Člen GOODS.3: Opredelitev pojmov

               V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„transakcija v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov“ pomeni postopek pridobivanja konzularnega računa ali konzularnega vizuma za trgovske račune, potrdila o poreklu, manifestov, izvozne deklaracije odpremnika ali druge carinske dokumentacije, povezane z uvozom blaga, od konzula pogodbenice uvoznice na ozemlju pogodbenice izvoznice, ali na ozemlju tretje osebe;

               (b)„Sporazum o carinskem vrednotenju“ pomeni Sporazum o izvajanju člena VII GATT 1994;

               (c)„postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, ne glede na to, ali se uporablja poimenovanje „izdajanje dovoljenj“ ali ne, ki ga uporablja pogodbenica za upravljanje režimov izvoznih dovoljenj in ki zahteva vložitev zahtevka ali druge dokumentacije, razen tistega, kar se na splošno zahteva za namene carinjenja, pri pristojnemu upravnemu organu ali organih kot predpogoj za izvoz z ozemlja pogodbenice izvoznice;

               (d)„postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, ne glede na to, ali se uporablja poimenovanje „izdajanje dovoljenj“ ali ne, ki ga uporablja pogodbenica za upravljanje režimov uvoznih dovoljenj in ki zahteva vložitev zahtevka ali druge dokumentacije, razen tistega, kar se na splošno zahteva za namene carinjenja, pri pristojnemu upravnemu organu ali organih kot predpogoj za uvoz na ozemlje pogodbenice uvoznice;

               (e)„blago s poreklom“ pomeni blago, ki izpolnjuje pogoje v skladu s pravili o poreklu iz poglavja 2 [Pravila o poreklu] tega naslova, če ni določeno drugače;

               (f)„zahteva glede zmogljivosti“ pomeni zahtevo, da:

               (I)se izvozi določena količina, vrednost ali odstotek blaga;

               (II)se blago pogodbenice, ki izda uvozno dovoljenje, nadomesti z uvoženim blagom;

               (III)oseba, ki ji je izdano uvozno dovoljenje, kupi drugo blago na ozemlju pogodbenice, ki izda uvozno dovoljenje, ali da prednost blagu, ki se proizvede na domačem trgu;

               (IV)oseba, ki ji je izdano uvozno dovoljenje, proizvede blago na ozemlju pogodbenice, ki izda uvozno dovoljenje, z določeno količino, vrednostjo ali odstotkom domače vsebine; ali

               (V)je v kakršni koli obliki povezana z obsegom ali vrednostjo uvoza, z obsegom ali vrednostjo izvoza ali zneskom deviznih tokov;

               (g)„predelano blago“ pomeni blago, uvrščeno v poglavja HS 32, 40, 84 do 90, 94 ali 95, ki:

               (I)je v celoti ali delno sestavljeno iz delov, pridobljenih iz rabljenega blaga;

               (II)ima podobno življenjsko dobo in funkcije kot tovrstno novo blago in

               (III)ima garancijo, enakovredno tisti, ki se uporablja za tovrstno novo blago. ter

               (h)„popravilo“ pomeni kakršen koli postopek obdelave, ki se opravi na blagu za odpravo operativnih okvar ali materialne škode, vključno z obnovitvijo prvotne funkcije blaga, ali za zagotovitev skladnosti blaga s tehničnimi zahtevami glede njegove uporabe. Popravilo blaga vključuje obnovo in vzdrževanje, pri čemer je mogoče povečanje vrednosti blaga zaradi obnovitve prvotne funkcije tega blaga, ne vključuje pa operacije ali postopka, ki:

               (I)uniči osnovne značilnosti blaga ali ustvari novo ali komercialno drugačno blago;

               (II)nedokončano blago spremeni v dokončano blago ali

               (III)se uporablja za izboljšanje ali nadgradnjo tehnične zmogljivosti blaga.

               Člen GOODS.3A: Uvrstitev blaga

               Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama v okviru tega sporazuma se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice v skladu s harmoniziranim sistemom.

               Člen GOODS.4: Nacionalna obravnava na področju notranjega obdavčenja in ureditve

               Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen je člen III Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

               Člen GOODS.4A: Prosti tranzit

               Vsaka pogodbenica prizna prost tranzit prek svojega ozemlja po poteh, ki so najprimernejše za mednarodni tranzit, za tranzitni promet na ozemlje druge pogodbenice ali druge tretje države ali z njega. V ta namen je člen V Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. Pogodbenici se zavedata, da člen V GATT 1994 vključuje pretok energetskega blaga med drugim po cevovodih ali električnih omrežjih.

               Člen GOODS.5: Prepoved carin

               Carine za vse blago s poreklom iz druge pogodbenice so prepovedane, če v tem sporazumu ni določeno drugače.

               Člen GOODS.6: Izvozne dajatve, davki ali druge takse

               1.Pogodbenica ne sme sprejeti ali ohraniti kakršnih koli dajatev, davkov ali drugih taks, naloženih za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v zvezi z njim; ali kakršnih koli notranjih davkov ali drugih taks na blago, izvoženo v drugo pogodbenico, ki presegajo davek ali takso, ki bi se naložila na podobno blago, kadar je namenjeno domači potrošnji.

               2.V tem členu izraz „kakršne koli druge takse“ ne vključuje pristojbin ali drugih taks, ki so dovoljene v skladu s členom GOODS.7 [Pristojbine in formalnosti].

               Člen GOODS.7: Pristojbine in formalnosti

               1.Pristojbine in druge takse, ki jih pogodbenica naloži za uvoz ali izvoz blaga druge pogodbenice ali v zvezi z njim, so omejene na znesek približnih stroškov opravljenih storitev in ne predstavljajo posredne zaščite domačega blaga ali obdavčitve uvoza ali izvoza za davčne namene. Nobena pogodbenica ne zaračunava pristojbin ali drugih taks za uvoz ali izvoz ali v zvezi z njima na podlagi ad valorem.

               2.Vsaka pogodbenica lahko naloži pristojbine ali izterja stroške le, kadar so opravljene specifične storitve, med drugim zlasti:

               (a)prisotnost carinskega osebja, kadar je to zahtevano, zunaj uradnih ur ali drugje kot v prostorih carine;

               (b)analize ali izvedenska poročila o blagu in poštne pristojbine za vračilo blaga vložniku, zlasti v zvezi z odločbami glede zavezujočih informacij ali zagotavljanjem informacij glede uporabe carinskih zakonov in drugih predpisov;

               (c)pregled ali vzorčenje blaga za namene preverjanja ali uničenje blaga, kadar so vključeni stroški, ki niso stroški za storitve carinskega osebja; in

               (d)izjemni kontrolni ukrepi, če so ti potrebni zaradi narave blaga ali zaradi morebitnega tveganja.

               3.Vsaka pogodbenica na uradnem spletišču nemudoma objavi vse pristojbine in takse, ki jih nalaga v zvezi z uvozom ali izvozom, tako da vladam, trgovcem in drugim zainteresiranim stranem omogoči, da se z njimi seznanijo. Te informacije zajemajo razloge za pristojbino ali takso za opravljene storitve, naziv pristojnega organa, pristojbine in takse, ki se bodo uporabile, ter datum in način plačila. Nove ali spremenjene pristojbine in takse se ne naložijo, dokler niso objavljene in dane na voljo informacije v skladu s prejšnjim odstavkom.

               4.Nobena pogodbenica ne zahteva transakcij v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov, vključno s plačili povezanih pristojbin in taks, v zvezi z uvozom katerega koli blaga druge pogodbenice.

               Člen GOODS.8: Popravljeno blago

               1.Nobena pogodbenica ne uporablja carine za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki ponovno vstopi na ozemlje pogodbenice, potem ko je bilo to blago začasno izvoženo z njenega ozemlja na ozemlje druge pogodbenice zaradi popravila.

               2.Odstavek 1 se ne uporablja za blago, uvoženo s carinsko garancijo na območja proste trgovine ali s podobnim statusom, ki se potem izvozi zaradi popravila in ni ponovno uvoženo s carinsko garancijo na območja proste trgovine ali s podobnim statusom.

               3.Nobena pogodbenica ne uporablja carine za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki je začasno uvoženo z ozemlja druge pogodbenice zaradi popravila.

               Člen GOODS.9: Predelano blago

               1.Nobena pogodbenica ne obravnava predelanega blaga druge pogodbenice manj ugodno kot obravnava enakovredno novo blago.

               2.Za uvozne in izvozne prepovedi ali omejitve za predelano blago se uporablja člen GOODS.10 [Uvozne in izvozne omejitve]. Če pogodbenica sprejme ali ohrani uvozne in izvozne prepovedi ali omejitve za rabljeno blago, se ti ukrepi ne uporabljajo za predelano blago.

               3.Vsaka pogodbenica lahko zahteva, da se predelano blago opredeli kot tako za distribucijo ali prodajo na njenem ozemlju in da izpolnjuje vse veljavne tehnične zahteve, ki veljajo za enakovredno novo blago.

               Člen GOODS.10: Uvozne in izvozne omejitve

               1.Pogodbenici ne smeta sprejeti ali ohraniti nobene prepovedi ali omejitve za uvoz katerega koli blaga druge pogodbenice ali za izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice, razen v skladu s členom XI GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen je člen XI Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

               2.Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani:

               (a)zahtev glede izvoznih in uvoznih cen, razen kot je dovoljeno pri izvrševanju odredb in zavez o izravnalni in protidampinški dajatvi; ali

               (b)izdajanja uvoznih dovoljenj, pogojenih z izpolnjevanjem zahtev glede zmogljivosti.

               Člen GOODS.11: Uvozne in izvozne omejitve

               Nobena pogodbenica ne določi ali ohrani uvoznega ali izvoznega monopola. Za namene tega člena pomeni uvozni ali izvozni monopol izključno pravico ali pooblastilo, ki ga pogodbenica podeli subjektu za uvoz blaga iz druge pogodbenice ali izvoz blaga v drugo pogodbenico.

               Člen GOODS. 13: Postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj, ki se uporabljajo za blagovno menjavo med pogodbenicama, uporabljajo nevtralno ter se izvajajo pošteno, pravično, nediskriminatorno in pregledno.

               2.Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke za izdajanje dovoljenj kot pogoj za uvoz na svoje ozemlje z ozemlja druge pogodbenice le, kadar ostali ustrezni postopki za dosego upravnega namena niso na voljo.

               3.Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani neavtomatičnega postopka za izdajanje uvoznih dovoljenj, razen če je to potrebno za izvajanje ukrepa, ki je v skladu s tem sporazumom. Vsaka pogodbenica, ki sprejme tak neavtomatičen postopek za izdajanje dovoljenj, jasno navede ukrep, ki se izvaja s tem postopkom.

               4.Vsaka pogodbenica uvede in izvaja kakršen koli postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj v skladu s členi 1 do 3 Sporazuma STO o izdajanju uvoznih dovoljenj (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izdajanju uvoznih dovoljenj). V ta namen so členi 1 do 3 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj smiselno vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

               5.Vsaka pogodbenica, ki uvede ali spremeni kakršen koli postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj, vse ustrezne informacije objavi na uradnem spletišču. Te informacije se objavijo, kadar je to izvedljivo, vsaj 21 dni pred datumom začetka uporabe novega ali spremenjenega postopka za izdajanje dovoljenj, v vsakem primeru pa najpozneje na dan začetka njegove uporabe. Te informacije vsebujejo podatke iz člena 5 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj.

               6.Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice nemudoma zagotovi vse ustrezne informacije v zvezi s postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj, ki jih namerava sprejeti ali jih ohranja, vključno z informacijami iz členov 1 do 3 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj.

               7.Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena od pogodbenice ne zahteva, da izda uvozno dovoljenje, ali preprečuje pogodbenici, da izpolni svoje obveznosti ali zaveze iz resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov ali iz večstranskih ureditev neširjenja orožja in dogovorov o nadzoru uvoza.

               Člen GOODS. 14: Postopki za izdajanje izvoznih dovoljenj

               1.Vsaka pogodbenica objavi vse nove postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj in vse spremembe obstoječih postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj, tako da vladam, trgovcem in drugim zainteresiranim stranem omogoči, da se z njimi seznanijo. Te informacije se objavijo, kadar je to izvedljivo, 45 dni pred začetkom veljavnosti postopka ali spremembe, v vsakem primeru pa najpozneje na dan, ko tak postopek ali sprememba začne veljati, in se po potrebi objavijo na vseh ustreznih vladnih spletiščih.

               2.Objava postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj vključuje naslednje informacije:

               (a)besedilo postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj ali sprememb teh postopkov;

               (b)blago, za katero velja posamezen postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj;

               (c)za vsak postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj opis postopka za vložitev zahtevka za dovoljenje in vsa merila, ki jih mora izpolnjevati vložnik, da lahko vloži zahtevek za dovoljenje, kot so posedovanje dovoljenja za opravljanje dejavnosti, vzpostavitev ali vzdrževanje naložbe ali delovanje prek določene pravne oblike na ozemlju pogodbenice;

               (d)kontaktno točko ali točke, na katerih lahko zainteresirane osebe dobijo dodatne informacije o pogojih za pridobitev izvoznega dovoljenja;

               (e)upravni organ ali organe, ki se jim predloži zahtevek ali drugo ustrezno dokumentacijo;

               (f)opis vseh ukrepov, ki se izvajajo v okviru postopka za izdajanje izvoznih dovoljenj;

               (g)obdobje, v katerem bo veljal posamezni postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj, razen če bo postopek ostal v veljavi, dokler se ne ukine ali spremeni z novo objavo;

               (h)če namerava pogodbenica postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj uporabiti za upravljanje izvozne kvote, celotno količino in po potrebi vrednost kvote ter začetne in zaključne datume kvote; ter

               (i)vsa izvzetja in izjeme, ki nadomestijo zahtevo za pridobitev izvoznega dovoljenja, kako zahtevati ali uveljavljati ta izvzetja in izjeme ter merila za njihovo odobritev.

               3.Vsaka pogodbenica v 45 dneh po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma uradno obvesti drugo pogodbenico o svojih obstoječih postopkih za izdajanje izvoznih dovoljenj. Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o vseh novih postopkih za izdajanje izvoznih dovoljenj in vseh spremembah obstoječih postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj v 60 dneh po objavi. Uradno obvestilo vključuje sklic na vire, kjer so objavljene informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 2, in po potrebi vključuje naslov zadevnih vladnih spletišč.

               4.Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena od pogodbenice ne zahteva, da izda izvozno dovoljenje, ali preprečuje pogodbenici, da izpolni svoje zaveze iz resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov ter iz večstranskih ureditev neširjenja orožja in dogovorov o nadzoru izvoza, vključno z Wassenaarskim sporazumom o nadzoru nad izvozom konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, Avstralsko skupino, skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga in režimom kontrole raketne tehnologije, ali da sprejme, ohrani ali izvaja neodvisne režime sankcij.

               Člen GOODS.15: Carinsko vrednotenje

               Vsaka pogodbenica določi carinsko vrednost blaga druge pogodbenice, uvoženega na njeno ozemlje, v skladu s členom VII GATT 1994 in Sporazumom o carinskem vrednotenju. V ta namen so člen VII Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, ter členi 1 do 17 Sporazuma o carinskem vrednotenju, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, smiselno vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

               Člen GOODS.16: Uporaba preferencialov

               1.Pogodbenici za namene spremljanja delovanja tega sporazuma in izračuna stopenj uporabe preferencialov vsako leto izmenjata statistične podatke o uvozu za obdobje 10 let, ki se začne eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma. Če Odbor za trgovinsko partnerstvo ne odloči drugače, se to obdobje samodejno podaljša za pet let, nato pa lahko Odbor za trgovinsko partnerstvo odloči, da ga bo še podaljšal.

               2.Izmenjava statističnih podatkov o uvozu zajema podatke, ki se nanašajo na zadnje razpoložljivo leto, vključno z vrednostjo in po potrebi obsegom, na ravni tarifnih postavk za uvoz blaga druge pogodbenice, ki je upravičeno do preferencialne obravnave po tem sporazumu, in za blago, ki je deležno nepreferencialne obravnave.

               Člen GOODS.17: Trgovinska sredstva

               1.Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena VI GATT 1994, Protidampinškega sporazuma, Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, člena XIX GATT 1994, Sporazuma o zaščitnih ukrepih ter člena 5 Sporazuma o kmetijstvu.

               2.Poglavje 2 [Pravila o poreklu] tega naslova se ne uporablja za protidampinške, izravnalne in zaščitne preiskave in ukrepe.

               3.Vsaka pogodbenica uporablja protidampinške in izravnalne ukrepe v skladu z zahtevami Protidampinškega sporazuma ter Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter v skladu s pravičnim in preglednim postopkom.

               4.Vsaki zainteresirani strani v protidampinški ali izravnalni preiskavi
                  1
                se v celoti omogoči, da zagovarja svoje interese, če to po nepotrebnem ne zadržuje poteka preiskave.

               5.Preiskovalni organ vsake pogodbenice lahko v skladu s pravom pogodbenice preuči, ali znaša protidampinška dajatev, ki naj se naloži, polno ali nižjo stopnjo dampinga.

               6.Preiskovalni organ vsake pogodbenice v skladu s pravom pogodbenice preuči predložene informacije o tem, ali uvedba protidampinške ali izravnalne dajatve ne bi bila v javnem interesu.

               7.Pogodbenica za isto blago hkrati ne uporabi ali ohrani:

               (a)ukrepa iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu ter

               (b)ukrepa iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih.

               8.Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za odstavke 1 do 6 tega člena.

               Člen GOODS.18: Uporaba obstoječih tarifnih kvot STO

               1.Izdelki s poreklom iz ene pogodbenice niso upravičeni do uvoza v drugo pogodbenico v okviru obstoječih tarifnih kvot STO, kot so opredeljene v odstavku 2. To vključuje tarifne kvote, kot se porazdelijo med pogodbenici v skladu s členom XXVIII pogajanj GATT, ki sta jih začela Evropska unija v dokumentu STO G/SECRET/42/Add.2 in Združeno kraljestvo v dokumentu STO G/SECRET/44, ter kot so določene v ustrezni notranji zakonodaji vsake pogodbenice. Za namene tega člena se status porekla izdelkov določi na podlagi nepreferencialnih pravil o poreklu, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici.

               2.Za namene odstavka 1 „obstoječe tarifne kvote STO“ pomenijo tarifne kvote, ki so koncesije STO Evropske unije, vključene v osnutek seznama koncesij in obveznosti EU-28 v okviru GATT 1994, predloženega STO v dokumentu G/MA/TAR/RS/506, kakor je bil spremenjen z dokumentoma G/MA/TAR/RS/506/Add.1 in G/MA/TAR/RS/506/Add.2.

               Člen GOODS.19: Ukrepi v primeru kršitev carinske zakonodaje ali izogibanja carinski zakonodaji

               1.Pogodbenici sodelujeta pri preprečevanju in odkrivanju kršitev carinske zakonodaje ali izogibanja carinski zakonodaji ter pri boju proti njim v skladu s svojimi obveznostmi iz poglavja 2 [Pravila o poreklu] tega naslova in Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah. Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne in primerljive ukrepe za zaščito svojih finančnih interesov in finančnih interesov druge pogodbenice v zvezi z zaračunavanjem dajatev na blago, ki vstopa na carinsko območje Združenega kraljestva ali Unije.

               2.Ob upoštevanju možnosti izvzetja skladnih trgovcev iz odstavka 7 lahko pogodbenica začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega izdelka ali izdelkov v skladu s postopkom iz odstavkov 3 in 4, če:

               (a) navedena pogodbenica na podlagi objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacij ugotovi, da je bila carinska zakonodaja sistematično in obsežno kršena ali zaobidena; in

               (b) druga pogodbenica večkrat in neupravičeno zavrne ali kako drugače ne izpolni obveznosti iz odstavka 1.

               3.Pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2, o tem uradno obvesti Odbor za trgovinsko partnerstvo in začne posvetovanja z drugo pogodbenico v okviru Odbora za trgovinsko partnerstvo, da bi dosegla obojestransko sprejemljivo rešitev.

               4.Če se pogodbenici ne sporazumeta o obojestransko sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po datumu uradnega obvestila, lahko pogodbenica, ki je ugotovila kršitev carinske zakonodaje ali izogibanje carinski zakonodaji, odloči, da začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega izdelka ali izdelkov. V tem primeru pogodbenica, ki je ugotovila kršitev ali izogibanje, o začasni opustitvi, vključno z obdobjem, v katerem namerava uporabiti začasno opustitev, nemudoma uradno obvesti Odbor za trgovinsko partnerstvo.

               5.Začasna opustitev se uporablja le za obdobje, potrebno za preprečevanje kršitev ali izogibanja in za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice, v nobenem primeru pa ne dlje kot šest mesecev. Zadevna pogodbenica spremlja stanje in, kadar odloči, da začasna opustitev ni več potrebna, začasno opustitev odpravi pred koncem obdobja, o katerem je bil uradno obveščen Odbor za trgovinsko partnerstvo. Če so ob izteku obdobja, o katerem je bil uradno obveščen Odbor za trgovinsko partnerstvo, še naprej prisotne razmere, zaradi katerih je bila začasna opustitev uvedena, se lahko zadevna pogodbenica odloči za podaljšanje opustitve. O kakršni koli opustitvi potekajo redna posvetovanja v okviru Odbora za trgovinsko partnerstvo.

               6.Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi obvestila uvoznikom o vseh odločitvah v zvezi z začasno opustitvijo iz odstavkov 4 in 5.

               7.Ne glede na odstavek 4, če lahko uvoznik carinskemu organu pogodbenice uvoznice dokaže, da so taki izdelki v celoti skladni s carinsko zakonodajo pogodbenice uvoznice, zahtevami tega sporazuma in vsemi drugimi ustreznimi pogoji, povezanimi z začasno opustitvijo, ki jo določi pogodbenica uvoznica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi, pogodbenica uvoznica uvozniku omogoči, da zaprosi za preferencialno obravnavo in izterja vse plačane dajatve, ki presegajo veljavne preferencialne tarifne stopnje, ko so bili izdelki uvoženi.

               Člen GOODS.20: Obravnava upravnih napak

               V primeru sistematičnih napak pristojnih organov ali težav z ustreznim upravljanjem preferencialnega sistema pri izvozu, zlasti v zvezi z uporabo določb poglavja 2 [Pravila o poreklu] tega naslova ali uporabo Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, in če imajo te napake ali težave posledice za uvozne dajatve, lahko pogodbenica, ki se sooča s takimi posledicami, od Odbora za trgovinsko partnerstvo zahteva, da preuči možnost sprejetja ustreznih odločitev za rešitev položaja.

               Člen GOODS.21: Kulturne dobrine

               1.Pogodbenici sodelujeta pri omogočanju vračanja kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito odstranjene z ozemlja pogodbenice, ob upoštevanju načel iz Konvencije Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisane 17. novembra 1970 v Parizu.

               2.Za namene tega člena velja naslednje:

               (a)„kulturna dobrina“ pomeni premoženje, uvrščeno v nacionalno bogastvo z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ali tako opredeljeno v skladu z ustreznimi pravili in postopki vsake pogodbenice; ter

               (b)„nezakonito odstranjen z ozemlja pogodbenice“ pomeni:

               (i) odstranjen z ozemlja pogodbenice 1. januarja 1993 ali po tem datumu, pri čemer so bili kršeni predpisi te pogodbenice o varstvu nacionalnega bogastva ali njena pravila o izvozu kulturnih dobrin; ali

               (ii) ne vrnjen ob koncu obdobja zakonite začasne odstranitve ali pa kakršno koli kršitev drugih pogojev, ki so urejali takšno začasno odstranitev 1. januarja 1993 ali po tem datumu.

               3.Pristojni organi pogodbenic med seboj sodelujejo zlasti tako, da:

               (a) uradno obvestijo drugo pogodbenico, da je bila na njihovem ozemlju odkrita kulturna dobrina in da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je bila ta kulturna dobrina nezakonito odstranjena z ozemlja druge pogodbenice;

               (b) obravnavajo zahteve druge pogodbenice po vračilu kulturne dobrine, ki je bila nezakonito odstranjena z ozemlja te pogodbenice;

               (c) preprečijo izognitev vračilu take kulturne dobrine s kakršnimi koli potrebnimi začasnimi ukrepi ter

               (d) izvedejo kakršne koli ukrepe, potrebne za fizično zaščito kulturne dobrine, ki je bila nezakonito odstranjena z ozemlja druge pogodbenice.

               4.Vsaka pogodbenica določi kontaktno točko, odgovorno za komuniciranje s kontaktno točko druge pogodbenice v zvezi z vsemi zadevami, ki izhajajo iz tega člena, vključno v zvezi z uradnimi obvestili in zahtevami iz točk (a) in (b) odstavka 3.

               5.Predvideno sodelovanje med pogodbenicama vključuje, kot je ustrezno in potrebno, carinske organe pogodbenic, odgovorne za izvajanje izvoznih postopkov za kulturne dobrine.

               6. Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za ta člen.

               Poglavje 2: Pravila o poreklu

               Oddelek 1: Pravila o poreklu

               Člen ORIG.1: Cilj

               Cilj tega poglavja je določiti določbe o poreklu blaga za namene uporabe preferencialne tarifne obravnave v skladu s tem sporazumom in določbe o s tem povezanih postopkih glede porekla blaga.

               Člen ORIG.2: Opredelitev pojmov

               V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„uvrstitev“ pomeni uvrstitev izdelka ali materiala v določeno poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema;

               (b)„pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik hkrati pošlje enemu prejemniku, izdelke, ki so zajeti v enotni prevozni listini, s katero izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu;

               (c)„izvoznik“ pomeni osebo, ki se nahaja v pogodbenici in ki v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov te pogodbenice izvaža ali izdeluje izdelek s poreklom in sestavi navedbo o poreklu;

               (d)„uvoznik“ pomeni osebo, ki uvaža izdelek s poreklom in uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo zanj;

               (e)„material“ pomeni kakršno koli substanco, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, vključno z vsemi sestavnimi deli, sestavinami, surovinami ali deli;

               (f)„material brez porekla“ pomeni material, ki se v skladu s tem poglavjem ne šteje kot material s poreklom, vključno z materialom, katerega status poreklo se ne more določiti;

               (g)„izdelek“ pomeni izdelek, ki nastane pri izdelavi, tudi če je namenjen za uporabo kot material pri izdelavi drugega izdelka;

               (h)„izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem.

               Člen ORIG.3: Splošne zahteve

               1.
                     Za namene preferencialne tarifne obravnave, ki jo pogodbenica uporabi za blago s poreklom iz druge pogodbenice v skladu s tem sporazumom, se, če izdelki izpolnjujejo vse druge veljavne zahteve iz tega poglavja, za izdelke s poreklom iz druge pogodbenice štejejo naslednji izdelki:

               (a)izdelki, v celoti pridobljeni v tej pogodbenici v smislu člena ORIG.5 [V celoti pridobljeni izdelki];

               (b)izdelki, izdelani v tej pogodbenici izključno iz materialov s poreklom iz te pogodbenice; in

               (c)izdelki, izdelani v tej pogodbenici, ki vsebujejo materiale brez porekla, če izpolnjujejo zahteve iz PRILOGE ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               2.
                     Če izdelek pridobi status izdelka s poreklom, se materiali brez porekla, ki so se uporabili pri izdelavi izdelka, ne štejejo za materiale brez porekla, kadar se ta izdelek kot material vgradi v drug izdelek.

               3.
                     Pridobitev statusa blaga s poreklom poteka brez prekinitve v Združenem kraljestvu ali Uniji.

               Člen ORIG.4: Kumulacja porekla

               1.Izdelek s poreklom iz pogodbenice se šteje za izdelek s poreklom iz druge pogodbenice, kadar se uporabi kot material pri izdelavi drugega izdelka v tej drugi pogodbenici.

               2.Izdelava, ki se opravlja na materialih brez porekla v eni pogodbenici, se lahko upošteva za namene določanja, ali ima izdelek poreklo iz druge pogodbenice.

               3.Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata, če izdelava v drugi pogodbenici ne presega postopkov iz člena ORIG.7 [Nezadostna izdelava].

               4.Da lahko izvoznik izpolni navedbo o poreklu iz točke (a) člena ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo] za izdelek iz odstavka 2 tega člena, od dobavitelja pridobi izjavo dobavitelja, kot je določeno v Prilogi ORIG-3 [Izjava dobavitelja] ali enakovreden dokument, ki vsebuje iste informacije, ki dovolj podrobno opisujejo zadevne materiale brez porekla, da jih je mogoče prepoznati.

               Člen ORIG.5: V celoti pridobljeni izdelki

               1.
                     Za v celoti pridobljene v pogodbenici se štejejo naslednji izdelki:

               (a)mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali z njenega morskega dna ali tam zbrani;

               (b)tam gojene ali pobrane rastline in rastlinski izdelki;

               (c)tam skotene ali izvaljene in vzrejene žive živali;

               (d)izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

               (e)izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali;

               (f)izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

               (g)izdelki, tam pridobljeni iz akvakulture, če so vodni organizmi, vključno z ribami, mehkužci, raki in drugimi vodnimi nevretenčarji ter vodnimi rastlinami, izvaljeni ali vzgojeni iz reproduktivnega materiala, kot so jajčeca, ikre, zarod, mladice, ličinke, marogaste mladice lososa in srebrne mladice lososa ali druge nedorasle ribe, ki niso več zarod, tako da se z namenom povečanja prireje ali pridelave posega v postopke vzreje ali rasti z rednim obnavljanjem staleža, hranjenjem ali varovanjem pred plenilci;

               (h)izdelki morskega ribolova in drugi izdelki, pridobljeni iz morja s plovilom pogodbenice zunaj katerega koli teritorialnega morja;

               (i)izdelki, izdelani na predelovalni ladji pogodbenice izključno iz izdelkov iz točke (h);

               (j)izdelki, pridobljeni z morskega dna ali iz podtalja zunaj katerega koli teritorialnega morja, če imajo pravico do izkoriščanja ali obdelovanja takega morskega dna ali podtalja;

               (k)odpadki in ostanki pri tamkajšnjih postopkih izdelave;

               (l)odpadki in ostanki tam zbranih rabljenih izdelkov, če so ti izdelki primerni le za ponovno pridobivanje surovin;

               (m)izdelki, tam izdelani izključno iz izdelkov iz točk (a) do (l).

               2.
                     Izraza „plovilo pogodbenice“ in „predelovalna ladja pogodbenice“ v točkah (h) in (i) odstavka 1 pomenita plovilo oziroma predelovalno ladjo, ki:

               (a)
                     je registrirano oz. registrirana v državi članici ali Združenem kraljestvu;

               (b)
                     pluje pod zastavo države članice ali Združenega kraljestva ter

               (c)
                     izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

                  (i)
                     je vsaj v 50-odstotni lasti državljanov države članice ali Združenega kraljestva ali

                  (ii)
                     je v lasti pravnih oseb, ki:

                     (A) imajo sedež in glavni kraj poslovanja v Uniji ali Združenem kraljestvu ter

                     (B) so vse vsaj v 50-odstotni lasti javnih subjektov, državljanov ali pravnih oseb države članice ali Združenega kraljestva.

                Člen ORIG.6: Dovoljena odstopanja

               1.Če izdelek ne izpolnjuje zahtev iz PRILOGE ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] zaradi uporabe materiala brez porekla pri njegovi izdelavi, se ta izdelek kljub temu šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, če:

               (a)
                     skupna teža materialov brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov, uvrščenih v poglavja 2 in 4 do 24 harmoniziranega sistema, razen predelanih ribiških izdelkov iz poglavja 16, ne presega 15 % teže izdelka;

                (b)
                     skupna vrednost materialov brez porekla za vse druge izdelke, razen izdelkov, uvrščenih v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna; ali

               (c)
                     za izdelek, uvrščen v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, se uporabljajo dovoljena odstopanja iz opomb 7 in 8 PRILOGE ORIG-1 [Uvodne opombe k pravilom o poreklu za določen izdelek].

               2.
                     Odstavek 1 se ne uporablja, če vrednost ali teža materialov brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, presegata kateri koli delež najvišje vrednosti ali teže materialov brez porekla, kakor je določen v zahtevah iz PRILOGE ORIG-2I [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               3.
                     Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za izdelke, v celoti pridobljene v pogodbenici v smislu člena ORIG.5 [V celoti pridobljeni izdelki]. Če morajo biti materiali, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, v skladu s PRILOGO ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] v celoti pridobljeni, se uporabljata odstavka 1 in 2 tega člena.

               Člen ORIG.7: Nezadostna izdelava

               1.
                     Ne glede na člena ORIG.3(1)(c) [Splošne zahteve] se izdelek ne šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, če izdelava izdelka v pogodbenici obsega samo enega ali več naslednjih postopkov, izvedenih na materialih brez porekla:

               (a)
                     postopke za ohranitev, kot so sušenje, zamrzovanje, vlaganje v slanico in drugi podobni postopki, katerih edini namen je ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem
                  2
               ;

               (b)
                     razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

               (c)
                     pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

               (d)
                     likanje tekstila in tekstilnih izdelkov brez pare ali s paro;

               (e)
                     preproste postopke barvanja in loščenja;

               (f)
                     luščenje in delno ali popolno mletje riža; poliranje in glaziranje žit in riža; beljenje riža;

               (g)
                     postopke barvanja ali aromatiziranja sladkorja ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje sladkorja v trdnem stanju;

               (h)
                     lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreškov in zelenjave;

               (i)
                     ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

               (j)
                     rešetanje, presejanje, sortiranje, razvrščanje v skupine ali razrede, usklajevanje, vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov;

               (k)
                     preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, bučke, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

               (l)
                     pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih razpoznavnih znakov na izdelke ali njihovo embalažo;

               (m)
                     preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; mešanje sladkorja s katerim koli materialom;

               (n)
                     preprosto dodajanje vode ali redčenje z vodo ali drugo snovjo, ki bistveno ne spremeni značilnosti izdelka, ali dehidracijo ali denaturacijo izdelkov;

               (o)
                     preprosto sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

               (p)
                     zakol živali.

               2.
                     V odstavku 1 se postopki štejejo za preproste, kadar ne zahtevajo posebnih znanj niti strojev, naprav ali opreme, ki bi bili posebej izdelani ali nameščeni za izvajanje navedenih postopkov.

                Člen ORIG.8: Enota kvalifikacije

               1.
                     Za namene tega poglavja je enota kvalifikacije določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto pri uvrstitvi izdelka v okviru harmoniziranega sistema.

               2. Kadar je pošiljka sestavljena iz več enakih izdelkov, uvrščenih v isto tarifno številko harmoniziranega sistema, se pri uporabi določb tega poglavja upošteva vsak posamezni izdelek.

               Člen ORIG.9: Embalažni materiali in zabojniki za odpremo

               Pakirni materiali in pakiranje za odpremo, ki se uporabljajo za zaščito izdelka med prevozom, se ne upoštevajo pri določanju, ali gre za izdelek s poreklom.

               Člen ORIG.10: Embalažni materiali in zabojniki za maloprodajo

               Embalažni materiali in embalaža, v katerih je izdelek pakiran za maloprodajo, če so uvrščeni skupaj z izdelkom, se ne upoštevajo pri določanju porekla izdelka, razen pri izračunu vrednosti materialov brez porekla, če za izdelek velja največja vrednost materialov brez porekla v skladu s PRILOGO ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               Člen ORIG.11: Dodatki, nadomestni deli in orodje

               1.
                     Dodatki, nadomestni deli in orodje ter navodila ali drugo informativno gradivo se štejejo za en izdelek skupaj z zadevnim kosom opreme, strojem, napravo ali vozilom, če:

               (a)so uvrščeni in dobavljeni skupaj z izdelkom in se zanje ne izstavi ločen račun ter

               (b)so vrste, količine in vrednosti, ki so običajne za izdelek.

               2.
                     Dodatki, nadomestni deli in orodje ter navodila ali drugo informativno gradivo iz odstavka 1 se ne upoštevajo pri določanju porekla izdelka, razen pri izračunu vrednosti materialov brez porekla, če za izdelek velja največja vrednost materialov brez porekla v skladu s PRILOGO ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               Člen ORIG.12: Kompleti

               Kompleti, kot so opredeljeni v splošnem pravilu 3 za razlago harmoniziranega sistema, se štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice, če so vsi sestavni deli s poreklom. Če je garnitura sestavljena iz sestavnih delov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo v pogodbenici, če vrednost sestavnih delov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

               Člen ORIG.13: Nevtralne sestavine

               Da bi določili, ali gre za izdelek s poreklom iz pogodbenice, ni treba ugotavljati porekla naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri izdelavi izdelka:

               (a)
                     goriva, energije, katalizatorjev in topil;

               (b)
                     obratov, opreme, nadomestnih delov in materialov, ki se uporabljajo za vzdrževanje opreme in stavb;

               (c)
                     strojev, orodja, matric in kalupov;

               (d)
                     maziv, maščob, polnil in drugih materialov, ki se uporabljajo pri izdelavi ali za upravljanje opreme in stavb;

               (e)
                     rokavic, očal, obuval, oblačil, varnostne opreme in potrebščin;

               (f)
                     opreme, naprav in potrebščin za preskušanje ali pregled izdelka ter

               (g)
                     drugih materialov, ki se uporabljajo pri izdelavi in niso vgrajeni v izdelek niti niso namenjeni za vgradnjo v končno sestavo izdelka.

               Člen ORIG.14: Ločeno knjigovodsko izkazovanje

               1.
                     Zamenljivi izdelki s poreklom ali brez porekla oziroma „zamenljivi izdelki“ so fizično ločeni med skladiščenjem, da se ohrani njihov status izdelkov s poreklom oz. brez porekla.

               2.
                     Za namene odstavka 1 „zamenljivi materiali“ oziroma „zamenljivi izdelki“ pomeni materiale oziroma izdelke, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki jih za namene določanja porekla ni mogoče ločiti med seboj.

               3.
                     Ne glede na odstavek 1 se zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla lahko uporabijo pri izdelavi izdelka, ne da bi bili fizično ločeni med skladiščenjem, če se uporabi metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja.

               4.
                     Ne glede na odstavek 1 se zamenljivi izdelki s poreklom ali brez porekla, uvrščeni v poglavja 10, 15, 27, 28, 29, tarifne številke 32.01 do 32.07 ali 39.01 do 39.14 harmoniziranega sistema, lahko skladiščijo v pogodbenici pred izvozom v drugo pogodbenico brez fizičnega ločevanja, če se uporabi metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja.

               5.
                     Metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja iz odstavkov 3 in 4 se uporabi v skladu z metodo upravljanja zalog v okviru računovodskih načel, ki so v pogodbenici splošno sprejeta.

               6.
                     Metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja je katera koli metoda, ki zagotavlja, da v nobenem trenutku statusa porekla ne pridobi več materialov ali izdelkov kot v primeru, če bi bili materiali oziroma izdelki fizično ločeni.

               7.
                     Pogodbenica lahko pod pogoji iz svojih zakonov in drugih predpisov zahteva, da uporabo metode ločenega knjigovodskega izkazovanja predhodno dovolijo carinski organi te pogodbenice. Carinski organi pogodbenice spremljajo uporabo takih dovoljenj in lahko dovoljenje odvzamejo, če imetnik dovoljenja metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja neprimerno uporablja ali ne izpolnjuje katerega koli drugega pogoja iz tega poglavja.

               Člen ORIG.15: Vrnjeni izdelki

               Če se izdelek s poreklom iz pogodbenice, izvožen iz te pogodbenice v tretjo državo, vrne v to pogodbenico, se šteje za izdelek brez porekla, razen če se carinskim organom te pogodbenice lahko zadovoljivo dokaže, da:

               (a)je vrnjeni izdelek isti kot izvoženi in

               (b)na njem, medtem ko je bil v navedeni tretji državi, ali med izvozom niso bili opravljeni nobeni postopki, razen tistih, ki so bili potrebni, da se je ohranil v dobrem stanju.

               Člen ORIG.16: Nespreminjanje izdelkov

               1.
                     Izdelek s poreklom, deklariran za domačo uporabo v pogodbenici uvoznici, po izvozu in pred deklaracijo za domačo uporabo ne sme biti spremenjen ali preoblikovan na kakršen koli način, niti na njem ne smejo biti opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev izdelka v dobrem stanju ali dodajanja ali pritrjevanja oznak, nalepk, pečatov ali katere koli druge dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice.

               2.
                     Izdelek se lahko skladišči ali razstavi v tretji državi, če v tej tretji državi ostane pod carinskim nadzorom.

               3.
                     Pošiljke se lahko razdelijo v tretji državi, če to opravi izvoznik ali se to opravi pod njegovo odgovornostjo in če pošiljke v tej tretji državi ostanejo pod carinskim nadzorom.

               4.
                     V primeru dvoma, ali so zahteve iz odstavkov 1 do 3 izpolnjene, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice od uvoznika zahteva, da predloži dokazila o izpolnjevanju teh zahtev, ki se lahko predložijo v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi prevoznimi listinami, kot so nakladnice ali dejanska oziroma konkretna dokazila na podlagi oznak ali oštevilčenja tovorkov ali kakršna koli dokazila v zvezi s samim izdelkom.

               Člen ORIG.17: Pregled povračila ali izvzetja od carin

               Ne prek kot 2 leti po začetku veljavnosti tega sporazuma na zahtevo katere koli od pogodbenic Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu pregleda zadevne sheme pogodbenic za povračilo dajatev in aktivno oplemenitenje. V ta namen na zahtevo ene pogodbenice druga pogodbenica najpozneje v 60 dneh od navedene zahteve pogodbenici prosilki zagotovi razpoložljive informacije in podrobne statistične podatke, ki zajemajo obdobje od začetka veljavnosti tega sporazuma ali predhodnih pet let, če je to krajše, o delovanju njene sheme za povračilo dajatev in aktivno oplemenitenje. Na podlagi tega pregleda lahko Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu pripravi priporočila partnerskemu svetu za spremembo določb tega poglavja in njegovih prilog, da se uvedejo omejitve glede povračila ali izvzetja od carin.

               Oddelek 2: Postopki za pridobivanje porekla

               Člen ORIG.18: Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo

               1.Pogodbenica uvoznica ob uvozu odobri preferencialno tarifno obravnavo za izdelek s poreklom iz druge pogodbenice v smislu tega poglavja na podlagi zahtevka uvoznika za preferencialno tarifno obravnavo. Uvoznik je odgovoren za pravilnost zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo in za izpolnjevanje zahtev iz tega poglavja.

               2.Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na:

               (a)navedbi o poreklu, tj. navedbi, da gre za izdelek s poreklom, ki jo sestavi izvoznik; ali

               (b)seznanjenosti uvoznika s tem, da gre za izdelek s poreklom.

               3.Uvoznik, ki uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo na podlagi navedbe o poreklu iz točke (a) odstavka 2, hrani navedbo o poreklu in na zahtevo carinskega organa pogodbenice uvoznice predloži izvod te navedbe temu carinskemu organu.

               Člen ORIG.18a: Roki za uveljavljanje preferencialne tarifne obravnave

               1.Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo in podlaga zanj iz člena ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo] se vključita v uvozno carinsko deklaracijo v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice uvoznice.

               2.Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena, če uvoznik ni uveljavljal preferencialne tarifne obravnave ob uvozu, pogodbenica uvoznica odobri preferencialno tarifno obravnavo in povrne ali odpusti vso plačano presežno carino, če:

               (a)se preferencialna tarifna obravnava uveljavlja najpozneje tri leta po datumu uvoza ali pozneje, če je tako določeno v zakonih in drugih predpisih pogodbenice uvoznice;

               (b)uvoznik predloži podlago za zahtevek iz člena ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo] in

               (c)bi se izdelek štel za izdelek s poreklom in izpolnjeval vse druge veljavne zahteve v smislu oddelka 1 [Pravila o poreklu] tega poglavja, če bi uvoznik uveljavljal preferencialno tarifno obravnavo ob uvozu.

                Druge obveznosti, ki veljajo za uvoznika v skladu s členom ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo], se ne spremenijo.

               Člen ORIG.19: Navedba o poreklu

               1.Izvoznik izdelka sestavi navedbo o poreklu na podlagi informacij, ki dokazujejo, da gre za izdelek s poreklom, vključno z informacijami o statusu porekla materialov, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka. Izvoznik je odgovoren za pravilnost navedbe o poreklu in predloženih informacij.

               2.Navedba o poreklu se sestavi na podlagi ene od jezikovnih različic besedila iz PRILOGE ORIG-4 [Besedilo navedbe o poreklu] na računu ali na katerem koli drugem dokumentu, ki izdelek s poreklom dovolj podrobno opisuje za njegovo identifikacijo. Izvoznik je odgovoren za zagotavljanje zadostnih podrobnosti, da se omogoči identifikacija izdelka s poreklom. Pogodbenica uvoznica od uvoznika ne zahteva, da predloži prevod navedbe o poreklu.

               3.Navedba o poreklu je veljavna 12 mesecev od datuma, ko je bila sestavljena, ali dlje, če tako določi pogodbenica uvoznica, do največ 24 mesecev.

               4.Navedba o poreklu se lahko uporablja za:

               (a)posamezno odpremo enega ali več izdelkov, uvoženih v pogodbenico; ali

               (b)več odprem identičnih izdelkov, uvoženih v pogodbenico v obdobju, ki je določeno v navedbi o poreklu in ne presega 12 mesecev.

               5.Če se na zahtevo uvoznika nesestavljeni ali razstavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago harmoniziranega sistema, ki spadajo pod oddelke XV do XXI harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se lahko za take izdelke uporabi ena sama navedba o poreklu v skladu z zahtevami, ki jih določi carinski organ pogodbenice uvoznice.

               Člen ORIG.20: Neskladnosti

               Carinski organ pogodbenice uvoznice ne zavrne zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo zaradi manjših napak ali neskladnosti v navedbi o poreklu ali zgolj zaradi tega, ker je bil račun izdan v tretji državi.

                Člen ORIG.21: Seznanjenost uvoznika

               1.Za namene zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo, ki se vloži v skladu s točko (b) člena ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo], je uvoznik seznanjen s tem, da gre za izdelek s poreklom iz pogodbenice izvoznice, na podlagi informacij, ki dokazujejo, da gre za izdelek s poreklom in da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.

               2.Če uvoznik pred uveljavljanjem preferencialne obravnave ne more pridobiti informacij iz odstavka 1 tega člena, ker izvoznik meni, da so te informacije zaupne, ali iz katerega koli drugega razloga, lahko izvoznik predloži navedbo o poreklu, tako da lahko uvoznik uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo na podlagi točke (a) člena ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo].]

               Člen ORIG.22: Zahteve glede vodenja evidenc

               1.Uvoznik, ki uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo za izdelek, uvožen v pogodbenico uvoznico, najmanj tri leta po datumu uvoza izdelka hrani:

               (a)če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, navedbo o poreklu, ki jo sestavi izvoznik; ali

               (b)če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, vse evidence, ki dokazujejo, da izdelek izpolnjuje zahteve za pridobitev statusa izdelka s poreklom.

               2.Izvoznik, ki sestavi navedbo o poreklu, najmanj štiri leta potem, ko sestavi to navedbo o poreklu, hrani izvod navedbe o poreklu in vse druge evidence, ki dokazujejo, da izdelek izpolnjuje zahteve za pridobitev statusa izdelka s poreklom.

               3.Evidence, ki se vodijo v skladu s tem členom, se lahko hranijo v elektronski obliki.

               Člen ORIG.23: Majhne pošiljke

               1.Z odstopanjem od členov ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo] do ORIG.21 [Seznanjenost uvoznika], če je bila dana izjava, da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja, in carinski organ pogodbenice uvoznice ne dvomi v resničnost te izjave, pogodbenica uvoznica odobri preferencialno tarifno obravnavo za:

               (a)izdelek, ki ga fizične osebe pošiljajo drugim fizičnim osebam v obliki majhnega tovorka;

               (b)izdelek, ki je del potnikove osebne prtljage; in

               (c)za Združeno kraljestvo poleg točk (a) in (b) tudi za druge pošiljke majhne vrednosti.

               2.Iz uporabe odstavka 1 tega člena so izključeni naslednji izdelki:

               (a)izdelki, katerih uvoz je del serije uvozov, za katere se lahko upravičeno šteje, da so bili opravljeni ločeno, da bi se izognili zahtevam iz člena ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo];

               (b)za Unijo:

               (I)izdelki, uvoženi v trgovinske namene; občasni uvoz, pri katerem gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje; ter

               (II)izdelki, katerih skupna vrednost v primeru izdelkov, poslanih v obliki majhnih tovorkov, presega 500 EUR, v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage, pa 1 200 EUR. Zneski, ki se uporabijo v dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti za zneske, izražene v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Uporabljajo se zneski po deviznih tečajih, ki jih za ta dan objavi Evropska centralna banka, razen če se Evropski komisiji do 15. oktobra sporoči drugačen znesek, navedeni zneski pa se začnejo uporabljati 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti Združeno kraljestvo. Unija lahko določi druge omejitve in jih sporoči Združenemu kraljestvu; ter

               (c)Za Združeno kraljestvo: izdelki, katerih skupna vrednost presega omejitve, določene v skladu z notranjim pravom Združenega kraljestva. Združeno kraljestvo Uniji sporoči te omejitve.

               3.Uvoznik je odgovoren za pravilnost izjave in za izpolnjevanje zahtev iz tega poglavja. Zahteve glede vodenja evidenc iz člena ORIG.22 [Zahteve glede vodenja evidenc] se ne uporabljajo za uvoznika v skladu s tem členom.

               Člen ORIG.24: Preverjanja

               1.Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko na podlagi metod za oceno tveganja, ki lahko vključujejo naključne vzorce, preveri, ali gre za izdelek s poreklom ali ali so izpolnjene druge zahteve iz tega poglavja. Takšna preverjanja lahko opravi tako, da zahteva informacije od uvoznika, ki je vložil zahtevek iz člena ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo], ob predložitvi uvozne deklaracije, pred sprostitvijo izdelkov ali po sprostitvi izdelkov.

               2.Informacije, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 1, zajemajo samo naslednje elemente:

               (a)če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, to navedbo o poreklu ter

               (b)informacije v zvezi z izpolnjevanjem meril porekla, in sicer:

               (I)kadar je merilo porekla „v celoti pridobljen“, zadevno kategorijo (na primer žetev, rudarjenje, ribolov) in kraj izdelave;

               (II)kadar merilo porekla temelji na spremembi tarifne uvrstitve, seznam vseh materialov brez porekla, vključno z njihovo tarifno uvrstitvijo (v obliki dve-, štiri- ali šestmestne številke, odvisno od merila porekla);

               (III)kadar merilo porekla temelji na metodi vrednotenja, vrednost končnega izdelka in vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi tega izdelka;

               (IV)kadar merilo porekla temelji na teži, težo končnega izdelka in ustreznih materialov brez porekla, uporabljenih v končnem izdelku;

               (V)kadar merilo porekla temelji na specifičnem postopku izdelave, opis tega specifičnega postopka.

               3.Uvoznik lahko ob predložitvi zahtevanih informacij doda kakršne koli druge informacije, za katere meni, da so pomembne za namene preverjanja.

               4.Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, uvoznik predloži to navedbo o poreklu, vendar lahko carinskemu organu pogodbenice uvoznice odgovori, da ne more predložiti informacij iz točke (b) odstavka 2.

               5.Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, potem, ko je najprej zahteval informacije v skladu z odstavkom 1, od uvoznika zahteva dodatne informacije, če meni, da so dodatne informacije potrebne za preverjanje statusa porekla izdelka ali ali so izpolnjene druge zahteve iz tega poglavja. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko od uvoznika zahteva specifično dokumentacijo in informacije, če je ustrezno.

               6.Če se carinski organ pogodbenice uvoznice odloči, da začasno opusti preferencialno tarifno obravnavo za zadevni izdelek, medtem ko čaka na rezultate preverjanja, uvozniku ponudi sprostitev izdelkov ob upoštevanju potrebnih previdnostnih ukrepov, vključno z jamstvi. Začasna opustitev preferencialne tarifne obravnave se zaključi čim prej, potem ko se carinski organ pogodbenice uvoznice prepriča o statusu porekla zadevnih izdelkov oz. da so druge zahteve iz tega poglavja izpolnjene.

               Člen ORIG.25: Upravno sodelovanje

               1.Da se zagotovi ustrezna uporaba tega poglavja, pogodbenici prek svojih carinskih organov sodelujeta pri preverjanju, ali gre za izdelek s poreklom in izpolnjuje druge zahteve iz tega poglavja.

               2.Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, po potrebi potem, ko je najprej zahteval informacije v skladu z členom ORIG.24(1) [Preverjanja], in na podlagi odgovora uvoznika v dveh letih po uvozu izdelkov ali od trenutka, ko je vložen zahtevek v skladu s točko (a) člena ORIG.18a(2) [Roki za uveljavljanje preferencialne tarifne obravnave], zahteva tudi informacije od carinskega organa pogodbenice izvoznice, če meni, da so dodatne informacije potrebne za preverjanje statusa porekla izdelka in da so izpolnjene druge zahteve iz tega poglavja. Zahtevek za informacije vključuje naslednje elemente:

               (a)navedbo o poreklu;

               (b)identiteto carinskega organa, ki zahteva informacije;

               (c)ime izvoznika;

               (d)predmet in obseg preverjanja ter

               (e)vso ustrezno dokumentacijo.

               Poleg tega lahko carinski organ pogodbenice uvoznice od carinskega organa pogodbenice izvoznice zahteva specifično dokumentacijo in informacije, če je ustrezno.

               3.Carinski organ pogodbenice izvoznice lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi te pogodbenice zahteva dokumentacijo ali pregled, tako da pozove k predložitvi dokazil ali obišče prostore izvoznika z namenom pregleda evidenc ter obratov, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka.

               4.Brez poseganja v odstavek 5 carinski organ pogodbenice izvoznice, ki prejme zahtevek iz odstavka 2, carinskemu organu pogodbenice uvoznice predloži naslednje informacije:

               (a)zahtevano dokumentacijo, če je na voljo;

               (b)mnenje o statusu porekla izdelka;

               (c)opis izdelka, ki se preverja, in tarifno uvrstitev, ki je relevantna za uporabo tega poglavja;

               (d)opis in razlago postopka izdelave, ki zadostuje za utemeljitev statusa porekla izdelka;

               (e)informacije o tem, kako je bil izdelek preverjen; ter

               (f)dokazno dokumentacijo, če je ustrezno.

               5.Carinski organ pogodbenice izvoznice carinskemu organu pogodbenice uvoznice ne predloži informacij iz točk (a), (d) in (f) odstavka 4, če izvoznik meni, da so te informacije zaupne.

               6.Vsaka pogodbenica drugo pogodbenico uradno obvesti o kontaktnih podatkih carinskih organov in v 30 dneh po datumu spremembe tudi o kakršni koli spremembi teh kontaktnih podatkov.

               Člen ORIG.26: Zavrnitev preferencialne tarifne obravnave

               1.Brez poseganja v odstavek 3 lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zavrne preferencialno tarifno obravnavo, če:

               (a)v treh mesecih po datumu zahtevka za informacije v skladu s členom ORIG.24(1) [Preverjanja]:

               (I)uvoznik ni predložil odgovora;

               (II)kadar zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, ni bila predložena navedba o poreklu ali

               (III)kadar zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, informacije, ki jih je predložil uvoznik, niso ustrezne za potrditev, da gre za izdelek s poreklom;

               (b)v treh mesecih po datumu zahtevka za dodatne informacije v skladu s členom ORIG.24(5) [Preverjanja]:

                (i) uvoznik ni predložil odgovora ali

                (ii) informacije, ki jih je predložil uvoznik, niso ustrezne za potrditev, da gre za izdelek s poreklom;

                (c) v 10 mesecih
                  3
                po datumu zahtevka za informacije v skladu s členom ORIG.25(2) [Upravno sodelovanje]:

                (i) carinski organ pogodbenice izvoznice ni predložil odgovora ali

                (ii) informacije, ki jih je predložil carinski organ pogodbenice izvoznice, niso ustrezne za potrditev, da gre za izdelek s poreklom.

               2.Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko zavrne preferencialno tarifno obravnavo za izdelek, za katerega uvoznik uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo, če uvoznik ne izpolni zahtev iz tega poglavja, poleg tistih, ki se nanašajo na status porekla izdelkov.

               3.Če lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zadostno utemelji zavrnitev preferencialne tarifne obravnave iz odstavka 1 tega člena v primerih, ko je carinski organ pogodbenice izvoznice predložil mnenje v skladu s točko (b) člena ORIG.25(4) [Upravno sodelovanje], ki potrjuje status porekla izdelkov, carinski organ pogodbenice uvoznice uradno obvesti carinski organ pogodbenice izvoznice o svoji nameri, da bo zavrnil preferencialno tarifno obravnavo v dveh mesecih po datumu prejetja tega mnenja.

               Če je tako uradno obvestilo predloženo, se na zahtevo katere koli pogodbenice v treh mesecih po datumu uradnega obvestila organizirajo posvetovanja. Obdobje za posvetovanja se lahko na podlagi medsebojnega dogovora carinskih organov pogodbenic podaljša za vsak primer posebej. Posvetovanja lahko potekajo v skladu s postopkom, ki ga določi Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu.

               Ob izteku obdobja za posvetovanja lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, če ne more potrditi, da gre za izdelek s poreklom, zavrne preferencialno tarifno obravnavo na podlagi zadostne utemeljitve in potem, ko je uvozniku omogočil pravico do izjave. Kadar pa carinski organ pogodbenice izvoznice potrdi status porekla izdelkov in to utemelji, carinski organ pogodbenice uvoznice ne zavrne preferencialne tarifne obravnave za izdelek samo zato, ker je bil uporabljen člen ORIG.25(5) [Upravno sodelovanje].

               4.V vsakem primeru se spori med uvoznikom in carinskim organom pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu s pravom pogodbenice uvoznice.

               Člen ORIG.27: Zaupnost

               1.Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ohrani zaupnost informacij, ki ji jih predloži druga pogodbenica v skladu s tem poglavjem, ter te informacije varuje pred razkritjem.

               2.Kadar se ne glede na člen ORIG.25(5) [Upravno sodelovanje] zaupne poslovne informacije, ki jih carinski organ pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice pridobi od izvoznika z uporabo členov ORIG.24 [Preverjanja] in ORIG.25 [Upravno sodelovanje], ne razkrijejo.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se zaupne informacije, zbrane v skladu s tem poglavjem, uporabijo samo za upravljanje in izvrševanje odločitev in opredelitev glede porekla in carinskih zadev, razen če uporabo za druge namene dovoli oseba ali pogodbenica, ki je zaupne informacije zagotovila.

               4.Ne glede na odstavek 3 lahko pogodbenica dovoli, da se informacije, zbrane v skladu s tem poglavjem, uporabijo v kakršnih koli upravnih, sodnih ali parasodnih postopkih, ki se uvedejo zaradi neizpolnjevanja carinske zakonodaje za izvajanje tega poglavja. Pogodbenica o takšni uporabi vnaprej obvesti osebo ali pogodbenico, ki je zagotovila informacije.

               Člen ORIG.28: Upravni ukrepi in sankcije

               Vsaka pogodbenica zagotavlja učinkovito izvrševanje tega poglavja. Vsaka pogodbenica zagotovi, da pristojni organi lahko naložijo upravne ukrepe in, če je ustrezno, sankcije v skladu z zakoni in drugimi predpisi te pogodbenice vsaki osebi, ki sestavi dokument ali da sestaviti dokument, ki vsebuje nepravilne informacije, predložene za namene pridobitve preferencialne tarifne obravnave za izdelek, ki ne izpolnjuje zahtev iz člena ORIG.22 [Zahteve glede vodenja evidenc], ali ne predloži dokazil ali ne dopusti obiska iz odstavka 3 člena ORIG.25 [Upravno sodelovanje].

                Oddelek 3: Druge določbe

                Člen ORIG.29: Ceuta in Melilla

               1.Za namene tega poglavja izraz „pogodbenica“ v primeru Unije ne vključuje Ceute in Melille.

               2.Za izdelke s poreklom iz Združenega kraljestva se ob uvozu v Ceuto in Melillo v vseh pogledih uporablja enaka carinska obravnava v skladu s tem sporazumom, kot se uporablja za izdelke s poreklom s carinskega območja Unije na podlagi Protokola 2 k Aktu o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Evropski uniji. Združeno kraljestvo odobri za uvoz izdelkov iz tega sporazuma s poreklom iz Ceute in Melille enako carinsko obravnavo, kot se odobri izdelkom, uvoženim iz Unije in s poreklom iz nje.

               3.Pravila o poreklu in postopki glede porekla iz tega poglavja se smiselno uporabljajo za izdelke, izvožene iz Združenega kraljestva v Ceuto in Melillo, ter za izdelke, izvožene iz Ceute in Melille v Združeno kraljestvo.

               4.Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje.

               5.Za uvoz in izvoz izdelkov med Unijo, Združenim kraljestvom ter Ceuto in Melillo se uporablja člen ORIG.4 [Kumulacija porekla].

               6.Izvozniki glede na poreklo izdelka vnesejo v polje 3 besedila navedbe o poreklu „Združeno kraljestvo“ ali „Ceuta in Melilla“.

               7.Za uporabo in izvajanje tega člena v Ceuti in Melilli je odgovoren carinski organ Kraljevine Španije.

               Člen ORIG.30: Prehodne določbe za izdelke na poti ali med skladiščenjem

               Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za izdelke, ki so skladni z določbami tega poglavja in ki so na datum začetka veljavnosti tega sporazuma bodisi v tranzitu iz pogodbenice izvoznice v pogodbenico uvoznico bodisi pod carinskim nadzorom v pogodbenici uvoznici brez plačila uvoznih dajatev in taks, če se v 12 mesecih od tega datuma pri carinskemu organu pogodbenice uvoznice uveljavlja preferencialna tarifna obravnava iz člena ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo].

               Člen ORIG.31: Spremembe tega poglavja in njegovih prilog

               Partnerski svet lahko spremeni to poglavje in njegove priloge.

               Poglavje 3: Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

               Člen SPS.1: Cilj

               Cilji tega poglavja so:

               (a) varovati življenje ali zdravje ljudi, živali ali rastlin na ozemlju pogodbenic ter hkrati olajšati trgovino med pogodbenicama;

               (b) podpreti izvajanje Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

               (c) zagotoviti, da sanitarni in fitosanitarni ukrepi pogodbenic ne ustvarjajo nepotrebnih ovir v trgovini;

               (d) spodbujati večjo preglednost in razumevanje pri uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov obeh pogodbenic;

               (e) okrepiti sodelovanje med pogodbenicama v boju proti protimikrobni odpornosti, pri spodbujanju trajnostnih prehranskih sistemov, zaščiti dobrega počutja živali in elektronskem potrjevanju;

               (f) okrepiti sodelovanje v ustreznih mednarodnih organizacijah za razvoj mednarodnih standardov, smernic in priporočil o zdravju živali, varnosti hrane in zdravju rastlin ter

               (g) spodbujati izvajanje mednarodnih standardov, smernic in priporočil s strani obeh pogodbenic.

               Člen SPS.2: Področje uporabe

               1.To poglavje se uporablja za vse sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na trgovino med pogodbenicama.

               2.To poglavje vsebuje tudi ločene določbe v zvezi s sodelovanjem na področju dobrega počutja živali, protimikrobne odpornosti in trajnostnih prehranskih sistemov.

               Člen SPS.3: Opredelitev pojmov

               1.V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)opredelitve pojmov iz Priloge A k Sporazumu o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;

               (b)opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Komisije za Codex Alimentarius (v nadaljnjem besedilu: Codex);

               (c)opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Svetovne organizacije za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE); ter

               (d)opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (v nadaljnjem besedilu: IPPC);

               2.Za namene tega poglavja:

               (a) „pogoji uvoza“ pomeni katere koli sanitarne ali fitosanitarne ukrepe, ki jih je treba upoštevati pri uvozu proizvodov in

               (b)„varovano območje“ za specifičen nadzorovan škodljivi organizem na rastlinah pomeni uradno opredeljeno geografsko območje, na katerem se navedeni škodljivi organizem kljub ugodnim pogojem in prisotnosti na drugih območjih ozemlja pogodbenice ni ustalil in na katerega se navedeni škodljivi organizem ne sme vnesti.

               3.Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe lahko sprejme druge opredelitve za namene tega poglavja ob upoštevanju glosarjev in opredelitev ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Codex, OIE in IPPC.

               4.Opredelitve iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih prevladajo, če obstaja neskladnost med opredelitvami, ki jih je sprejel Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe ali ki so bile sprejete pod okriljem Codexa, OIE, IPPC, in opredelitvami iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih. V primeru neskladnosti med opredelitvami pojmov, ki jih je sprejel Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, in opredelitvami iz Codexa, OIE ali IPPC, prevladajo opredelitve iz Codexa, OIE ali IPPC.

               Člen SPS.4: Pravice in obveznosti

               Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih. To vključuje pravico do sprejetja ukrepov v skladu s členom 5(7) Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih.

               Člen SPS.5: Splošna načela

               1.Pogodbenici uporabljata sanitarne in fitosanitarne ukrepe za doseganje ustrezne ravni zaščite, ki temelji na ocenah tveganja v skladu z ustreznimi določbami, vključno s členom 5 Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih.

               2.Pogodbenici ne uporabljata sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov za ustvarjanje neupravičenih ovir v trgovini.

               3.V zvezi s trgovino povezanimi sanitarnimi in fitosanitarnimi postopki in odobritvami, določenimi v skladu s tem poglavjem, vsaka pogodbenica zagotovi, da ti postopki in z njimi povezani sanitarni in fitosanitarni ukrepi:

               (a)se začnejo in zaključijo brez nepotrebnega odlašanja;

               (b)ne vključujejo nepotrebnih, znanstveno in tehnično neupravičenih ali neustrezno obremenjujočih zahtev po informacijah, ki bi lahko povzročile zamudo pri dostopu do trgov druge pogodbenice;

               (c)se ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo celotnega ozemlja ali območij ozemlja druge pogodbenice, kjer obstajajo enaki ali podobni sanitarni in fitosanitarni pogoji in

               (d)so sorazmerni z ugotovljenimi tveganji in trgovine ne omejujejo trgovine, kot je to potrebno za doseganje ustrezne ravni zaščite pogodbenice uvoznice.

               4.Pogodbenici ne uporabljata niti postopkov iz odstavka 3 niti kakršnih koli zahtev po dodatnih informacijah, da bi zakasnili dostop do svojih trgov, ne da bi to znanstveno ali tehnično utemeljili.

               5.Vsaka pogodbenica zagotovi, da noben upravni postopek, ki ga zahteva v zvezi z pogoji uvoza glede varnosti živil, zdravja živali ali zdravja rastlin, ni bolj obremenjujoč ali ne omejuje trgovine bolj, kot je potrebno, da se pogodbenici uvoznici zagotovi ustrezno zaupanje, da so ti pogoji izpolnjeni. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so negativni učinki upravnih postopkov na trgovino čim manjši in da postopki carinjenja ostanejo enostavni in hitri, pri čemer pa izpolnjujejo pogoje pogodbenice uvoznice.

               6.Pogodbenica uvoznica ne uvede nobenega dodatnega upravnega sistema ali postopka, ki bi po nepotrebnem oviral trgovino.

               Člen SPS.6: Uradno potrjevanje

               1.Kadar pogodbenica uvoznica zahteva uradna potrdila, so vzorci potrdil:

               (a)določeni v skladu z načeli iz mednarodnih standardov Codexa, IPPC in OIE ter

               (b)se uporabljajo za uvoz iz vseh območij ozemlja pogodbenice izvoznice.

               2.Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe se lahko dogovori o posebnih primerih, v katerih se vzorci potrdil iz odstavka 1 določijo le za območje ali območja pogodbenice izvoznice. Pogodbenici spodbujata izvajanje elektronskega potrjevanja in drugih tehnologij za olajševanje trgovine.

               Člen SPS.7: Pogoji in postopki uvoza

               1.Brez poseganja v pravice in obveznosti vsake pogodbenice v okviru Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih in tega poglavja bi se morali pogoji uvoza pogodbenice uvoznice dosledno uporabljati za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice.

               2.Pogodbenica izvoznica zagotovi, da proizvodi, izvoženi v drugo pogodbenico, kot so živali in živalski proizvodi, rastline in rastlinski proizvodi ali drugi povezani predmeti, izpolnjujejo sanitarne in fitosanitarne zahteve pogodbenice uvoznice.

               3.Pogodbenica uvoznica lahko zahteva, da se za uvoz določenih proizvodov zahteva dovoljenje. Tako dovoljenje se izda, kadar ustrezni pristojni organ pogodbenice izvoznice vloži zahtevek, ki objektivno dokazuje pogodbenici uvoznici, da so zahteve v zvezi z dovoljenjem pogodbenice uvoznice izpolnjene. Ustrezni pristojni organ pogodbenice izvoznice lahko vloži zahtevek za dovoljenje za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. Pogodbenica uvoznica take zahtevke na tej podlagi odobri, kadar izpolnjujejo zahteve za dovoljenje pogodbenice uvoznice, kot je določeno v tem odstavku.

               4.Pogodbenica uvoznica poleg zahtev za dovoljenje, ki se uporabljajo ob koncu prehodnega obdobja, ne uvede dodatnih zahtev, razen če je uporaba takih zahtev za druge proizvode upravičena zaradi zmanjšanja znatnega tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin.

               5.Pogodbenica uvoznica določi pogoje uvoza za vse proizvode ter o njih obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenica uvoznica zagotovi, da se njeni pogoji uvoza uporabljajo na sorazmeren in nediskriminatoren način.

               6.Brez poseganja v začasne ukrepe na podlagi člena 5(7) Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih se, kadar obstaja fitosanitarni problem, pogoji uvoza za proizvode ali druge povezane predmete omejijo na ukrepe za zaščito pred nadzorovanimi škodljivimi organizmi pogodbenice uvoznice in se uporabljajo na celotnem ozemlju pogodbenice izvoznice.

               7.Ne glede na odstavka 1 in 3 pogodbenica uvoznica v primeru zahtevkov za uvozno dovoljenje za določen proizvod, kadar je pogodbenica izvoznica zahtevala pregled le za del svojega ozemlja ali nekatere dele svojega ozemlja (posameznih držav članic v primeru Unije), nemudoma začne preučevati navedeni zahtevek. Kadar pogodbenica uvoznica prejme zahtevke v zvezi s specifičnim proizvodom od več kot enega območja pogodbenice izvoznice ali, kadar prejme dodatne zahtevke v zvezi s proizvodom, ki je bil že odobren, pogodbenica uvoznica pospeši zaključek postopka odobritve, pri čemer upošteva enako ali podobno sanitarno in fitosanitarno ureditev, ki se uporablja na različnih območjih pogodbenice izvoznice.

               8.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi sanitarni in fitosanitarni postopki nadzora, inšpekcijskih pregledov in odobritve začnejo in zaključijo brez nepotrebnega odlašanja. Zahteve za informacije so omejene na to, kar je potrebno, da se v postopku odobritve upoštevajo informacije, ki so že na voljo v pogodbenici uvoznici, na primer o zakonodajnem okviru in revizijskih poročilih pogodbenice izvoznice.

               9.Razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah, povezanih z njeno ravnjo zaščite, vsaka pogodbenica zagotovi prehodno obdobje med objavo kakršnih koli sprememb svojih postopkov odobritve in njihovo uporabo, da se drugi pogodbenici omogoči, da se s takimi spremembami seznani in se jim prilagodi. Nobena pogodbenica ne sme neupravičeno podaljšati postopka odobritve vlog, vloženih pred objavo sprememb.

               10.V zvezi s postopki iz odstavkov 3 do 8 se sprejmejo naslednji ukrepi:

               (a)takoj ko pogodbenica uvoznica pozitivno zaključi svojo oceno, nemudoma sprejme vse potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, da se trgovina omogoči brez nepotrebnega odlašanja;

               (b)pogodbenica izvoznica:

               (I)zagotovi vse ustrezne informacije, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica, ter

               (II)omogoči razumen dostop pogodbenici uvoznici za revizijo in druge ustrezne postopke;

               (c)pogodbenica uvoznica sestavi seznam nadzorovanih škodljivih organizmov za proizvode ali druge povezane predmete, kadar obstaja fitosanitarno tveganje. Ta seznam vsebuje:

               (I)škodljive organizme, za katere ni znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja;

               (II)škodljive organizme, za katere je znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja in so pod uradnim nadzorom;

               (III)škodljive organizme , za katere je znano, da se pojavljajo na delih njenega ozemlja in za katere so vzpostavljena območja, prosta škodljivih organizmov, ali varovana območja in

               (IV)nekarantenske škodljive organizme, za katere je znano, da se pojavljajo na njenem ozemlju in so pod uradnim nadzorom za specificirani sadilni material.

               11.Pogodbenica uvoznica pošiljke sprejme ne da bi zahtevala, da pogodbenica uvoznica preveri skladnost navedenih pošiljk pred njihovim odhodom z ozemlja pogodbenice izvoznice.

               12.Pogodbenica lahko zaračuna pristojbine za stroške, nastale pri izvajanju posebnih mejnih sanitarnih in fitosanitarnih kontrol, te pa ne smejo presegati povračila stroškov.

               13.Pogodbenica uvoznica ima pravico do izvajanja pregledov ob uvozu proizvodov, uvoženih iz pogodbenice izvoznice za namene izvajanja sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.

               14.Pregledi ob uvozu, ki se opravljajo za proizvode, uvožene iz pogodbenice izvoznice, temeljijo na sanitarnih in fitosanitarnih tveganjih, povezanih s takimi uvozi. Pregledi ob uvozu se izvajajo le v obsegu, ki je potreben za zaščito življenja in zdravja ljudi, živali ali rastlin, brez nepotrebnega odlašanja in z minimalnim učinkom na trgovino med pogodbenicama.

               15.Pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice da na voljo informacije o deležu proizvodov pogodbenice izvoznice, pregledanih pri uvozu.

               16.Če se pri pregledu ob uvozu odkrije, da ustrezni pogoji uvoza niso izpolnjeni, morajo ukrepi pogodbenice uvoznice temeljiti na oceni nastalega tveganja in ne smejo omejevati trgovine bolj, kot je potrebno, da bi se dosegla ustrezna raven sanitarne ali fitosanitarne zaščite pogodbenice.

               Člen SPS.8 Seznam odobrenih obratov

               1.Kadar koli je to upravičeno, lahko pogodbenica uvoznica vodi seznam odobrenih obratov, ki izpolnjujejo njene uvozne zahteve kot pogoj za dovolitev uvoza živalskih proizvodov iz teh obratov.

               2.Razen če je to upravičeno za zmanjšanje znatnega tveganja za zdravje ljudi ali živali se seznami odobrenih obratov zahtevajo le za proizvode, za katere so se zahtevali ob koncu prehodnega obdobja.

               3.Pogodbenica izvoznica obvesti pogodbenico uvoznico o svojem seznamu obratov, ki izpolnjujejo pogoje pogodbenice uvoznice in temeljijo na danih jamstvih pogodbenice izvoznice.

               4.Pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice odobri obrate, ki se nahajajo na ozemlju pogodbenice izvoznice, na podlagi danih jamstev pogodbenica izvoznice brez predhodnega inšpekcijskega pregleda posameznih obratov.

               5.Razen če pogodbenica uvoznica zahteva dodatne informacije in če pogodbenica izvoznica da jamstva, pogodbenica uvoznica sprejme potrebne zakonodajne ali upravne ukrepe v skladu s svojimi veljavnimi pravnimi postopki, da brez nepotrebnega odlašanja omogoči uvoz iz navedenih obratov.

               6.Pogodbenica uvoznica javno objavi seznam odobrenih obratov.

               7.Če se pogodbenica uvoznica odloči, da zavrne zahtevek pogodbenice izvoznice za vključitev obrata na seznam odobrenih obratov, o tem nemudoma obvesti pogodbenico izvoznico in predloži odgovor, v katerem navede informacije o neskladnostih, zaradi katerih je bila odobritev obrata zavrnjena.

               Člen SPS.9: Preglednost in izmenjava informacij

               1.Vsaka pogodbenica si prizadeva za preglednost sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki se uporabljajo za trgovino, in v te namene izvaja naslednje ukrepe:

               (a) drugi pogodbenici takoj sporoči vse spremembe svojih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter postopkov odobritve, vključno s spremembami, ki bi lahko vplivale na njeno zmožnost izpolnjevanja sanitarnih in fitosanitarnih uvoznih zahtev druge pogodbenice za nekatere proizvode;

               (b) izboljšuje vzajemno razumevanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov in njihovo izvajanje;

               (c) izmenjuje informacije z drugo pogodbenico o vprašanjih, povezanih s pripravo in uporabo sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki vplivajo ali bi lahko vplivali na trgovino med pogodbenicama, vključno z napredkom pri novih razpoložljivih znanstvenih dokazih, in sicer zato, da bi zmanjšala negativne učinke na trgovino;

               (d) na zahtevo druge pogodbenice v 20 delovnih dneh sporoči pogoje, ki se uporabljajo za uvoz določenih proizvodov;

               (e) na zahtevo druge pogodbenice v 20 delovnih dneh sporoči stanje v zvezi s postopkom za izdajo dovoljenja za določene proizvode;

               (f) sporoči drugi pogodbenici kakršno koli pomembno spremembo strukture ali organizacije pristojnega organa pogodbenice;

               (g) na zahtevo sporoči rezultate uradnega nadzora s strani pogodbenice in poročilo v zvezi z rezultati izvedenega nadzora;

               (h) na zahtevo sporoči rezultate pregleda ob uvozu v primeru zavrnjene ali neskladne pošiljke in

               (i) na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja sporoči oceno tveganja ali znanstveno mnenje pogodbenice, ki je ustrezno za to poglavje.

               2.Kadar je pogodbenica objavila informacije iz odstavka 1 z obvestilom centralnemu registru obvestil STO ali ustreznemu mednarodnemu organu, ki določa standarde, v skladu z njegovimi ustreznimi pravili, so zahteve iz odstavka 1, kakor se uporabljajo za navedene informacije, izpolnjene.

               Člen SPS.10: Prilagoditev regionalnim pogojem

               1.Pogodbenici priznavata pojem določanja območij, vključno z območji brez bolezni ali škodljivih organizmov, varovanimi območji in območji, kjer bolezni ali škodljivi organizmi niso močno razširjeni ter ga uporabljata za trgovino med pogodbenicama v skladu s Sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, vključno s smernicami za spodbujanje praktičnega izvajanja člena 6 Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (Sklep STO/Odbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe G/SPS/48) ter ustreznimi priporočili, standardi in smernicami OIE in IPPC. Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe lahko podrobneje opredeli te postopke, pri čemer upošteva kakršen koli ustrezen sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, standarde OIE in IPPC, smernice ali priporočila.

               2.Pogodbenici se lahko dogovorita tudi za sodelovanje pri pojmu kompartmentalizacije iz poglavij 4.4 in 4.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in poglavij 4.1 in 4.2 Kodeksa zdravstvenega varstva vodnih živali OIE.

               3.Pogodbenici pri uvedbi ali ohranitvi območij iz odstavka 1 upoštevata dejavnike, kot so geografski položaj, ekosistemi, epidemiološki nadzor ter učinkovitost nadzora sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.

               4.Kadar se na zahtevo pogodbenice izvoznice uvedejo ali ohranijo pogoji uvoza, pogodbenica uvoznica v zvezi z živalmi in živalskimi proizvodi prizna območja brez bolezni, ki jih določi pogodbenica izvoznica kot osnovo za premislek o odločitvi, ali naj se uvoz omogoči ali ohrani, brez poseganja v odstavka 8 in 9.

               5.Pogodbenica izvoznica opredeli območja svojega ozemlja iz odstavka 4 in na zahtevo predloži celovito pojasnilo in podporne podatke na podlagi standardov OIE ali na druge načine, ki jih določi Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe na podlagi znanja, pridobljenega z izkušnjami ustreznih organov pogodbenice izvoznice.

               6.Kadar se na zahtevo pogodbenice izvoznice uvedejo ali ohranijo fitosanitarni pogoji uvoza, pogodbenica uvoznica v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi povezanimi predmeti prizna območja in mesta proizvodnje ter enote proizvodnje, prosta škodljivih organizmov, in območja, kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni ter varovana območja, ki jih določi pogodbenica izvoznica, kot podlago za premislek o odločitvi, ali naj se uvoz omogoči ali ohrani, brez poseganja v odstavka 8 in 9.

               7.Pogodbenica izvoznica opredeli svoja območja in mesta proizvodnje ter enote proizvodnje, proste škodljivih organizmov, in območja, kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni ter varovana območja. Če to zahteva pogodbenica uvoznica, pogodbenica izvoznica predloži popolno obrazložitev in podporne podatke na podlagi ustreznih Mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe, razvitih v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, ali to stori na druge načine, določene s strani Specializiranega trgovinskega odbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe na podlagi znanja, pridobljenega prek izkušenj z ustreznimi fitosanitarnimi organi pogodbenice izvoznice.

               8.Pogodbenici priznavata območja brez bolezni in varovana območja, ki so vzpostavljena ob koncu prehodnega obdobja.

               9.Odstavek 8 se uporablja tudi za naknadne prilagoditve območij brez bolezni in varovanih območij (v primeru neokuženih območij Združenega kraljestva), razen v primerih znatnih sprememb stanja bolezni ali škodljivih organizmov.

               10.Pogodbenici lahko izvajata revizije in preverjanja v skladu s členom 11 za izvajanje odstavkov 4 do 9 tega člena.

               11.Pogodbenici tesno sodelujeta, da bi ohranili zaupanje v postopke v zvezi z vzpostavitvijo območij brez bolezni ali škodljivih organizmov, mest in enot proizvodnje, prostih škodljivih organizmov, in območij, kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni, ter vzpostavitvijo varovanih območij, z namenom čim bolj zmanjšati motnje v trgovini.

               12.Pogodbenica uvoznica zdravstveno stanje živali ali rastlin pogodbenice izvoznice ali njenih delov opredeli na podlagi informacij pogodbenice izvoznice v skladu s Sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter standardi OIE in IPPC, prav tako pa upošteva kakršno koli odločitev pogodbenice izvoznice.

               13.Kadar pogodbenica uvoznica ne sprejme odločitve pogodbenice izvoznice iz odstavka 12 tega člena, pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici objektivno utemelji in pojasni razloge za zavrnitev ter se na zahtevo posvetuje v skladu s členom SPS.12(2).

               14.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se obveznosti iz odstavkov 4 do 9, 12 in 13 izvedejo brez nepotrebnega odlašanja. Pogodbenica uvoznica pospeši priznavanje statusa bolezni ali škodljivega organizma, ko se status obnovi po izbruhu bolezni.

               15.Kadar pogodbenica meni, da ima glede na določeno bolezen določena regija poseben status in izpolnjuje merila iz poglavja 1.2 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE ali poglavja 1.2 Kodeksa zdravstvenega varstva vodnih živali OIE, lahko zahteva priznanje tega statusa. Pogodbenica uvoznica lahko zahteva dodatna jamstva glede uvozov živih živali in živalskih proizvodov, ustrezno dogovorjenemu statusu.

               Člen SPS.11: Revizije in preverjanja

               1.Pogodbenica uvoznica lahko opravi revizije in preverjanja naslednjega:

               (a)celotnega sistema nadzora in potrjevanja druge pogodbenice ali njegovih delov;

               (b)rezultatov kontrol, izvedenih v okviru sistema nadzora in potrjevanja pogodbenice izvoznice.

               2.Pogodbenici te revizije in preverjanja izvedeta v skladu z določbami Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov, smernic in priporočil Codexa, OEI ali IPPC.

               3.Za namene izvajanja takih revizij in preverjanj lahko pogodbenica uvoznica izvaja revizije in preverjanja na podlagi zahtevkov za informacije pogodbenice izvoznice ali z revizijskimi in preveritvenimi obiski v pogodbenici izvoznici, ki lahko vključujejo:

               (a)oceno celotnega ali dela programa nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi, vključno s pregledi regulativnih revizijskih in inšpekcijskih dejavnosti, kadar je ustrezno;

               (b)preglede na kraju samem in

               (c)zbiranje informacij in podatkov za oceno vzrokov ponavljajočih se ali nastajajočih težav v zvezi z izvozom proizvodov.

               4.Pogodbenica uvoznica s pogodbenico izvoznico deli rezultate in ugotovitve revizij in preverjanj, opravljenih v skladu z odstavkom 1. Pogodbenica uvoznica lahko te rezultate objavi.

               5.Pred začetkom revizije ali preverjanja pogodbenici razpravljata o ciljih in obsegu revizije ali preverjanja, merilih ali zahtevah, na podlagi katerih bo pogodbenica izvoznica ocenjena, ter o načrtu in postopkih za izvedbo revizije ali preverjanja, ki se določijo v načrtu revizije ali preverjanja. Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, pogodbenica uvoznica predloži pogodbenici izvoznici načrt revizije ali preverjanja najmanj 30 dni pred začetkom revizije ali preverjanja.

               6.Pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici omogoči, da predloži pripombe o osnutku poročila o reviziji ali preverjanju. Pogodbenica uvoznica predloži pogodbenici izvoznici končno poročilo običajno v dveh mesecih od datuma prejema navedenih.

               7.Pogodbenica krije lastne stroške, povezane s tako revizijo ali preverjanjem.

               Člen SPS.12: Obvestila in posvetovanje

               1.Pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja drugo pogodbenico obvesti o:

               (a) znatni spremembi statusa škodljivih organizmov ali bolezni;

               (b) pojavu nove živalske bolezni;

               (c) ugotovitvi epidemiološkega pomena v zvezi z živalsko boleznijo;

               (d) pomembnim vprašanjem varnosti hrane, ki ga opredeli pogodbenica;

               (e) kakršnih koli dodatnih ukrepih, ki presegajo osnovne zahteve sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov posamezne pogodbenice in ki so bili sprejeti, da bi nadzorovali ali izkoreninili živalsko bolezen ali da bi zaščitili zdravje ljudi in vsakršnih spremembah politik preventive, vključno s politikami cepljenja.

               (f) na zahtevo, rezultati uradnega nadzora s strani pogodbenice in poročilo v zvezi z rezultati opravljenega nadzora in

               (g) kakršne koli pomembne spremembe funkcij sistema ali podatkovne zbirke.

               2.Če je ena od pogodbenic resno zaskrbljena glede varnosti hrane, zdravja rastlin ali živali ali sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa, ki ga je predlagala ali izvedla druga pogodbenica, lahko zahteva tehnična posvetovanja z drugo pogodbenico. Zaprošena pogodbenica mora na zahtevek odgovoriti brez nepotrebnega odlašanja. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti vse potrebne informacije, da se bodisi izogne motnjam v trgovini in, če je to mogoče, doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.

               3.Posvetovanja iz odstavka 2 lahko potekajo prek telefonske konference, videokonference ali katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o katerem se pogodbenici medsebojno dogovorita.

               Člen SPS.13: Nujni ukrepi

               1.Če pogodbenica uvoznica meni, da obstaja resno tveganje za življenje in zdravje ljudi, živali ali rastlin, lahko brez predhodnega obvestila sprejme potrebne ukrepe za zaščito življenja in zdravja ljudi, živali ali rastlin. Za pošiljke, ki se prevažajo med pogodbenicama, pogodbenica uvoznica preuči najprimernejšo in najsorazmernejšo rešitev, da se izogne neposrednim motnjam v trgovini.

               2.Pogodbenica, ki sprejme ukrepe, obvesti drugo pogodbenico o nujnem sanitarnem in fitosanitarnem ukrepu čim prej po svoji odločitvi o izvajanju ukrepa in najpozneje 24 ur po sprejetju odločitve. Če ena od pogodbenic zahteva tehnična posvetovanja za obravnavo nujnega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa, je treba tehnična posvetovanja opraviti v desetih dneh od uradnega obvestila o nujnem sanitarnem ali fitosanitarnem ukrepu. Pogodbenici upoštevata vse informacije, posredovane v okviru tehničnih posvetovanj. Ta posvetovanja se izvedejo, da se preprečijo nepotrebne motnje v trgovini. Pogodbenici lahko preučita možnosti za olajšanje izvajanja ali nadomestitev ukrepov.

               3.V izogib nepotrebnim motnjam v trgovini pogodbenica uvoznica pri sprejemanju odločitve v zvezi s pošiljko, ki se v trenutku sprejetja nujnega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa prevaža med pogodbenicama, pravočasno upošteva informacije, ki jih je posredovala pogodbenica izvoznica.

               4.Pogodbenica uvoznica zagotovi, da se brez znanstvenega dokaza ne ohrani noben nujni ukrep, sprejet na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena, ali da se sprejme v skladu s členom 5(7) Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, kadar je znanstveni dokaz nezadosten.

               Člen: SPS.14: Večstranski mednarodni forumi

               Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali v večstranskih mednarodnih forumih pri razvoju mednarodnih standardov, smernic in priporočil na področjih, ki spadajo na področje uporabe tega poglavja.

               Člen SPS.15: Izvajanje in pristojni organi

               1.Za namene izvajanja tega poglavja vsaka pogodbenica upošteva vse naslednje:

               (a)sklepe odbora STO za sanitarne in fitosanitarne ukrepe;

               (b)delo zadevnih mednarodnih organov za določanje standardov;

               (c)kakršno koli znanje in pretekle izkušnje s trgovanjem s pogodbenico izvoznico in

               (d)informacije, ki jih zagotovi druga pogodbenica.

               2.Pogodbenici si brez odlašanja posredujeta opis pristojnih organov pogodbenic za izvajanje tega poglavja. Pogodbenici se medsebojno obvestita o vsaki bistveni spremembi v zvezi s temi pristojnimi organi.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo njeni pristojni organi potrebne vire za učinkovito izvajanje tega poglavja.

               Člen SPS.16: Sodelovanje na področju dobrobiti živali

               1.Pogodbenici priznavata, da so živali čuteča bitja. Prav tako priznavata povezavo med izboljšanjem dobrobiti živali in trajnostnimi sistemi proizvodnje hrane.

               2.Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali v mednarodnih forumih, da bi spodbujali razvoj najboljših praks na področju dobrobiti živali in njihovo izvajanje. Pogodbenici sodelujeta zlasti, da bi okrepili in razširili področje uporabe standardov OIE za dobrobit živali ter njihovo izvajanje s poudarkom na rejnih živalih.

               3.Pogodbenici si izmenjujeta informacije, strokovno znanje in izkušnje na področju dobrobiti živali, zlasti v zvezi z vzrejo, vzdrževanjem, ravnanjem, prevozom in zakolom živali za proizvodnjo živil.

               4.Pogodbenici okrepita sodelovanje pri raziskavah na področju dobrobiti živali v zvezi z vzrejo živali in ravnanjem z živalmi na kmetijah, med prevozom in ob zakolu.

               Člen SPS.17: Sodelovanje na področju antimikrobične odpornosti

               1.Pogodbenici zagotovita okvir za dialog in sodelovanje z namenom krepitve boja proti razvoju antimikrobične odpornosti.

               2.Pogodbenici priznavata, da antimikrobična odpornost resno ogroža zdravje ljudi in živali. Zloraba antimikrobikov v živinoreji, vključno z neterapevtsko uporabo, lahko prispeva k antimikrobični odpornosti, ki lahko pomeni tveganje za življenje ljudi. Pogodbenici priznavata, da sta zaradi narave grožnje potrebna nadnacionalni pristop in pristop „eno zdravje“.

               3.V boju proti antimikrobični odpornosti si pogodbenici prizadevata za mednarodno sodelovanje prek regionalnih ali večstranskih delovnih programov za zmanjšanje nepotrebne rabe antibiotikov v živinoreji ter si prizadevata za prenehanje uporabe antibiotikov kot spodbujevalcev rasti na mednarodni ravni, da bi se borili proti antimikrobični odpornosti v skladu s pristopom „eno zdravje“ in v skladu s svetovnim akcijskim načrtom.

               4.Pogodbenici sodelujeta pri razvoju mednarodnih smernic, standardov, priporočil in ukrepov v okviru ustreznih mednarodnih organizacij, katerih cilj je spodbujanje preudarne in odgovorne uporabe antibiotikov v živinoreji in veterini.

               5.Dialog iz odstavka 1 med drugim zajema:

               (a)sodelovanje pri spremljanju obstoječih in prihodnjih smernic, standardov, priporočil in ukrepov, ki so jih razvile ustrezne mednarodne organizacije, in obstoječih ter prihodnjih pobud in nacionalnih načrtov za spodbujanje preudarne in odgovorne rabe antibiotikov, ki se nanašajo na živinorejo in veterino;

               (b)sodelovanje pri izvajanju priporočil OIE, SZO in Codexa, zlasti CAC-RCP61/2005;

               (c)izmenjavo informacij o dobrih kmetijskih praksah;

               (d)spodbujanje raziskav, inovacij in razvoja;

               (e)spodbujanje multidisciplinarnih pristopov k boju proti antimikrobični odpornosti, vključno s pristopom „eno zdravje“ SZO, OIE in Codex Alimentarius.

               Člen SPS.18: Trajnostni prehranski sistemi

               Vsaka pogodbenica spodbuja svoje službe za varnost hrane ter zdravje živali in rastlin, da sodelujejo z ustreznimi organi v drugi pogodbenici z namenom spodbujanja trajnostnih načinov proizvodnje hrane in prehranskih sistemov.

               Člen SPS.19: Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe

               Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe nadzoruje izvajanje in delovanje tega poglavja ter opravlja naslednje naloge:

               (a) če je to mogoče, takoj razjasni in obravnava vsako vprašanje pogodbenice v zvezi z razvojem, sprejetjem ali uporabo sanitarnih in fitosanitarnih zahtev, standardov in priporočil v skladu s tem poglavjem ali Sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;

               (b) razpravlja o tekočih postopkih za oblikovanje novih predpisov;

               (c) čim hitreje razpravlja o pomislekih, ki jih izrazi pogodbenica v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi uvoznimi pogoji in postopki, ki jih uporablja druga pogodbenica;

               (d) redno pregleduje sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, vključno z zahtevami za certificiranje in postopki carinjenja na mejah, ter njihovo uporabo, da se olajša trgovina med pogodbenicama v skladu z načeli, cilji in postopki iz člena 5 Sporazuma SPS. Vsaka pogodbenica opredeli vse ustrezne ukrepe, ki jih bo sprejela, tudi v zvezi s pogostostjo identifikacijskih in fizičnih pregledov, ob upoštevanju rezultatov tega pregleda in na podlagi meril iz PRILOGE SPS-1: Merila iz člena SPS.19(d)

               (e)
                     izmenjuje stališča, informacije in izkušnje v zvezi z dejavnostmi sodelovanja na področju zaščite dobrobiti živali in boja proti antimikrobični odpornosti, ki se izvajajo na podlagi členov SPS. 16 in 17;

               (f) na zahtevo pogodbenice preuči, kaj pomeni znatna sprememba stanja bolezni iz člena SPS.10(9);

               (g) sprejema sklepe za:

               (I)dodajanje opredelitev pojmov, kakor so navedene v členu SPS.3(3);

               (II)opredelitev posebnih primerov iz člena SPS.6(2);

               (III)opredelitev podrobnosti za postopke iz člena SPS.10(1);

               (IV)določitev drugih načinov za podporo razlagam iz člena SPS.10(5) in (7).

               Poglavje 4: Tehnične ovire v trgovini

               Člen TBT.1: Cilj

               Cilj tega poglavja je olajšati blagovno menjavo med pogodbenicama s preprečevanjem, prepoznavanjem in odpravljanjem nepotrebnih tehničnih ovir v trgovini.

               Člen TBT.2: Področje uporabe

               1.To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo vseh standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, ki lahko vplivajo na trgovino z blagom med pogodbenicama.

               2.To poglavje se ne uporablja za:

               (a)specifikacije nabav, ki jih pripravijo vladni organi za potrebe lastne proizvodnje ali porabe; ali

               (b)sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki spadajo na področje uporabe poglavja 3 [Sanitarni in fitosanitarni ukrepi].

               3.Priloge k temu poglavju se uporabljajo za izdelke, ki spadajo na njihovo področje uporabe, poleg tega poglavja. Nobena določba v prilogi k temu poglavju, da se mednarodni standard ali organ ali organizacija šteje ali prizna kot relevantna, ne preprečuje, da bi se standard, ki ga je razvil kateri koli drug organ ali organizacija, štel za ustrezen mednarodni standard v skladu s členom TBT.4(4) in (5).

               Člen TBT.3: Razmerje do Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini

               1.Členi 2 do 9 S ter Prilogi 1 in 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini se smiselno vključijo v ta sporazum in postanejo njegov sestavni del.

               2.Izrazi iz tega poglavja in prilog k temu poglavju imajo enak pomen kot v Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.

               Člen TBT.4: Tehnični predpisi

               1.Vsaka pogodbenica opravi ocene učinka načrtovanih tehničnih predpisov v skladu s svojimi pravili in postopki. Pravila in postopki iz tega odstavka in odstavka 8 lahko določajo izjeme.

               2.Vsaka pogodbenica oceni razpoložljive regulativne in neregulativne alternative predlaganim tehničnim predpisom, ki bi lahko izpolnjevale legitimne cilje pogodbenice, v skladu s členom 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.

               3.Vsaka pogodbenica uporabi mednarodne standarde kot podlago za svoje tehnične predpise, razen kadar dokaže, da bi bili taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neustrezni za dosego zasledovanih zakonitih ciljev.

               4.Mednarodni standardi, ki so jih razvile Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO), Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC), Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU) in Komisija za Codex Alimentarius (Codex), so ustrezni mednarodni standardi v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter Priloge 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.

               5.Standard, ki so ga razvile druge mednarodne organizacije, bi se prav tako lahko štel za ustrezen mednarodni standard v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini in Priloge 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini, če:

               (a)
                     ga je razvil organ za standardizacijo, ki si prizadeva doseči soglasje bodisi:

               (I)med nacionalnimi delegacijami sodelujočih članic STO, ki predstavljajo vse nacionalne organe za standardizacijo na njihovem ozemlju, ki so sprejeli ali pričakujejo sprejetje standardov za vsebino, na katero se nanaša mednarodna dejavnost standardizacije, ali

               (II)med vladnimi organi sodelujočih članic STO, in

               (b)
                     je bil razvit v skladu s Sklepom Odbora STO o tehničnih ovirah v trgovini o načelih za razvoj mednarodnih standardov, smernic in priporočil v zvezi s členoma 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter Prilogo 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini
                  4
               .

               6.Kadar pogodbenica kot podlago za tehnični predpis ne uporablja mednarodnih standardov, na zahtevo druge pogodbenice opredeli vsako znatno odstopanje od ustreznega mednarodnega standarda, pojasni razloge, zakaj so bili taki standardi ocenjeni kot neprimerni ali neučinkoviti za doseganje zastavljenega cilja, ter predloži znanstvene ali tehnične dokaze, na katerih temelji navedena ocena.

               7.Vsaka pogodbenica pregleda svoje tehnične predpise, da bi povečala konvergenco teh tehničnih predpisov z ustreznimi mednarodnimi standardi, pri čemer med drugim upošteva vsak nov razvoj ustreznih mednarodnih standardov ali morebitne spremembe okoliščin, ki so povzročile odstopanje od katerih koli ustreznih mednarodnih standardov.

               8.Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pravili in postopki ter brez poseganja v naslov X [Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje] pri pripravi pomembnega tehničnega predpisa, ki bi lahko pomembno vplival na trgovino, zagotovi, da obstajajo postopki, ki osebam omogočajo, da izrazijo svoje mnenje na javnem posvetovanju, razen če se pojavijo nujne težave v zvezi z varnostjo, zdravjem, okoljem ali nacionalno varnostjo ali grozi, da se bodo pojavile. Vsaka pogodbenica dovoli osebam druge pogodbenice, da sodelujejo pri takih posvetovanjih pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, ki veljajo za njene državljane, ter objavi rezultate teh posvetovanj.

               Člen TBT.5: Standardi

               1.Vsaka pogodbenica organe za standardizacijo, ustanovljene na njenem ozemlju, in regionalne organe za standardizacijo, katerih člani so pogodbenica ali organi za standardizacijo, ustanovljeni na njenem ozemlju, spodbuja k:

               (a)sodelovanju v mejah razpoložljivih virov pri pripravljanju mednarodnih standardov s strani ustreznih mednarodnih organov za standardizacijo;

               (b)uporabi ustreznih mednarodnih standardov kot podlage za standarde, ki jih razvijajo, razen če so taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neprimerni, med drugim zaradi neučinkovite stopnje zaščite, bistvenih podnebnih ali geografskih dejavnikov ali bistvenih tehnoloških težav;

               (c)preprečevanju podvajanja ali prekrivanja z delom mednarodnih organov za standardizacijo;

               (d)rednemu pregledovanju nacionalnih in regionalnih standardov, ki ne temeljijo na ustreznih mednarodnih standardih, da se poveča njihova konvergenca z ustreznimi mednarodnimi standardi;

               (e)sodelovanju z ustreznimi organi za standardizacijo druge pogodbenice pri mednarodnih dejavnostih standardizacije, vključno s sodelovanjem v mednarodnih organih za standardizacijo ali na regionalni ravni;

               (f)spodbujanju dvostranskega sodelovanja z organi druge pogodbenice za standardizacijo in

               (g) izmenjavi informacij med organi za standardizacijo.

               2.
                     Pogodbenici si izmenjujeta informacije o:

               (a)njuni uporabi standardov v zvezi s tehničnimi predpisi in

               (b)svojih postopkih standardizacije in obsegu, v katerem uporabljata mednarodne ali regionalne ali podregionalne standarde kot osnovo za svoje nacionalne standarde.

               3.
                     Kadar standardi z vključitvijo ali sklicem postanejo obvezni v osnutku tehničnega predpisa ali postopku ugotavljanja skladnosti, se uporabljajo obveznosti glede preglednosti iz člena TBT.7 [Preglednost] in členov 2 ali 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.

               Člen TBT.6: Ugotavljanje skladnosti

               1.Člen TBT.4 [Tehnični predpisi] o pripravi, sprejetju in uporabi tehničnih predpisov se smiselno uporablja tudi za postopke ugotavljanja skladnosti.

               2.Kadar pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti kot potrditev, da je izdelek skladen s tehničnim predpisom, mora:

               (a)izbrati postopke za ugotavljanje skladnosti, ki so sorazmerni s povezanimi tveganji, kot je določeno na podlagi ocene tveganja;

               (b)uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti, tj. izjave o skladnosti, ki jo proizvajalec izda izključno na odgovornost proizvajalca brez obvezne ocene tretje strani kot zagotovilo skladnosti, kot eno izmed možnosti za dokazovanje skladnosti s tehničnimi predpisi, šteti kot dokaz skladnosti s tehničnimi predpisi;

               (c)na zahtevo druge pogodbenice predložiti informacije o merilih, uporabljenih za izbiro postopkov ugotavljanja skladnosti za določene izdelke.

               3.Kadar pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti s strani tretje osebe kot potrdilo, da je izdelek skladen s tehničnim predpisom, in te naloge ni pridržala za vladni organ, kakor je določeno v odstavku 4, mora:

               (a)po potrebi uporabiti akreditacijo kot sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti pri izboru organov za ugotavljanje skladnosti. Brez poseganja v pravico pogodbenice, da določi zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, vsaka pogodbenica priznava pomembno vlogo, ki jo lahko ima akreditiranje na podlagi pooblastil vlade in na nekomercialni podlagi pri usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti;

               (b)uporabiti ustrezne mednarodne standarde za akreditacijo in ugotavljanje skladnosti;

               (c)spodbujati akreditacijske organe in organe za ugotavljanje skladnosti, ki se nahajajo na njenem ozemlju, da se pridružijo vsem ustreznim delujočim mednarodnim sporazumom ali dogovorom za uskladitev ali olajšanje sprejemanja rezultatov ugotavljanja skladnosti;

               (d)gospodarskim subjektom dovoliti izbiro med več organi za ugotavljanje skladnosti, ki so jih organi pogodbenice imenovali za določen izdelek ali skupino izdelkov, če pogodbenica za izvajanje postopkov za ugotavljanje skladnosti, potrebnih za dajanje izdelka na trg, pooblasti dva ali več organov za potrjevanje skladnosti;

               (e)zagotoviti, da so organi za ugotavljanje skladnosti neodvisni od proizvajalcev, uvoznikov in gospodarskih subjektov na splošno ter da ni navzkrižja interesov med akreditacijskimi organi in organi za ugotavljanje skladnosti;

               (f)organom za ugotavljanje skladnosti dovoliti uporabo podizvajalcev za izvajanje preskusov ali inšpekcijskih pregledov v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, vključno s podizvajalci, ki se nahajajo na ozemlju druge pogodbenice, od podizvajalcev pa lahko zahteva, da izpolnjujejo iste zahteve, ki jih mora izpolnjevati organ za ugotavljanje skladnosti, da sam izvede tako preskušanje ali inšpekcijske preglede, in

               (g)na eni spletni strani objaviti seznam organov, ki jih je imenovala za izvajanje takega ugotavljanja skladnosti, in ustrezne informacije o tem, kaj obsega imenovanje vsakega takega organa.

               4.
                     Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da bi zahtevala, da ugotavljanje skladnosti v zvezi z določenimi izdelki izvedejo njeni določeni vladni organi. Če pogodbenica zahteva, da ugotavljanje skladnosti izvedejo njeni določeni vladni organi, mora:

               (a)omejiti pristojbine za ugotavljanje skladnosti na približne stroške opravljenih storitev in na zahtevo vložnika za ugotavljanje skladnosti pojasniti, kako so pristojbine, ki jih naloži za ugotavljanje skladnosti, omejene na približne stroške opravljenih storitev in

               (b)pristojbine za ugotavljanje skladnosti dati na voljo javnosti.

               5.Ne glede na odstavke 2 do 4 vsaka pogodbenica sprejme dobaviteljevo izjavo o skladnosti kot dokazilo o skladnosti s svojimi tehničnimi predpisi na tistih področjih izdelkov, na katerih to že počne na dan začetka veljavnosti tega sporazuma.

               6.Vsaka pogodbenica v informativne namene objavi in vzdržuje seznam področij izdelkov iz odstavka 5 skupaj s sklicevanjem na veljavne tehnične predpise.

               7.Ne glede na odstavek 5 lahko katera koli pogodbenica uvede zahteve za obvezno preskušanje, ki ga opravi tretja stran, ali certificiranje področij izdelkov iz navedenega odstavka, če so take zahteve utemeljene z legitimnimi cilji in sorazmerne z namenom, da se pogodbenici uvoznici zagotovi, da ustrezno zaupa, da so proizvodi v skladu z veljavnimi tehničnimi predpisi ali standardi, ob upoštevanju tveganj, ki bi jih neskladnost povzročila.

               8.Pogodbenica, ki predlaga uvedbo postopkov za ugotavljanje skladnosti iz odstavka 7, o tem v zgodnji fazi uradno obvesti drugo pogodbenico in pri oblikovanju kakršnih koli takih postopkov ugotavljanja skladnosti upošteva pripombe druge pogodbenice.

               Člen TBT.7: Preglednost

               1.Razen v primeru resnih težav v zvezi z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo ali grožnje za njihov nastanek, vsaka pogodbenica drugi pogodbenici dovoli, da predloži pisne pripombe o predlaganih tehničnih predpisih in postopkih ugotavljanja skladnosti, o katerih je uradno obveščena, v roku najmanj 60 dni od datuma posredovanja uradnega obvestila o takih predpisih ali postopkih centralnemu registru obvestil STO. Pogodbenica v pozitivnem duhu obravnava razumne zahteve po podaljšanju obdobja za pripombe.

               2.Vsaka pogodbenica predloži elektronsko različico celotnega besedila obvestila skupaj s samim uradnim obvestilom. Če v obvestilu poslano besedilo ni v enem od uradnih jezikov STO, pogodbenica, ki obvešča, zagotovi podroben in izčrpen opis vsebine ukrepa v obliki obvestila STO.

               3.Če pogodbenica od druge pogodbenice prejme pisne pripombe o predlaganem tehničnem predpisu ali postopku ugotavljanja skladnosti, mora:

               (a)na zahtevo druge pogodbenice razpravljati o pisnih pripombah s sodelovanjem njenega pristojnega regulativnega organa v času, ko jih je mogoče upoštevati, in

               (b)pisno odgovoriti na pripombe najpozneje na datum objave tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti.

               4.Vsaka pogodbenica si prizadeva, da svoje odgovore na pripombe, ki jih prejme po uradnem obvestilu iz odstavka 1, objavi na spletni strani najpozneje na dan objave sprejetega tehničnega predpisa ali postopka ugotavljanja skladnosti.

               5.Vsaka pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice sporoči informacije o ciljih, pravni podlagi in utemeljitvi vsakega tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti, ki ga je pogodbenica sprejela ali za katerega predlaga sprejetje.

               6.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so tehnični predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti, ki jih je sprejela, objavljeni na brezplačnem spletišču.

               7.Vsaka pogodbenica zagotovi informacije o sprejetju in začetku veljavnosti tehničnih predpisov ali postopkov ugotavljanja skladnosti in sprejetih končnih besedil z dodatkom k prvotnemu obvestilu STO.

               8.Vsaka pogodbenica omogoči razumen interval med objavo tehničnih predpisov in njihovim začetkom veljavnosti, da gospodarskim subjektom druge pogodbenice omogoči, da se lahko ustrezno prilagodijo. „Razumni interval“ pomeni obdobje najmanj šestih mesecev, razen če to ne bi bilo učinkovito za izpolnjevanje zastavljenih legitimnih ciljev.

               9.Pogodbenica odobri razumen zahtevek druge pogodbenice, ki ga je prejela pred koncem obdobja za pripombe iz odstavka 1, za podaljšanje obdobja med sprejetjem tehničnega predpisa in začetkom njegove veljavnosti, razen če zamuda ne bi bila učinkovita za izpolnjevanje zastavljenih legitimnih ciljev.

               10.Vsaka pogodbenica zagotovi, da informacijska točka, določena v skladu s členom 10 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, zagotavlja informacije in odgovore v enem od uradnih jezikov STO za razumne poizvedbe druge pogodbenice ali zainteresiranih strani druge pogodbenice o sprejetih tehničnih predpisih, postopkih ugotavljanja skladnosti in standardih.

               Člen TBT.8: Označevanje in etiketiranje

               1.Tehnični predpisi pogodbenice lahko vključujejo ali izključno obravnavajo zahteve glede obveznega označevanja ali etiketiranja. V takih primerih se za te tehnične predpise uporabljajo načela iz člena 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.

               2.Kadar pogodbenica zahteva obvezno označevanje ali etiketiranje izdelkov, veljajo vsi naslednji pogoji:

               (a)zahteva samo informacije, ki so pomembne za potrošnike ali uporabnike izdelka ali informacije, ki kažejo skladnost izdelka z obveznimi tehničnimi zahtevami;

               (b)ne zahteva nobene predhodne odobritve, registracije ali potrjevanja etiket ali oznak izdelkov niti plačila pristojbine kot predpogoj za dajanje izdelkov na svoj trg, če so ti izdelki skladni z obveznimi tehničnimi zahtevami, razen če je to potrebno zaradi njenih legitimnih ciljev;

               (c)če zahteva, da gospodarski subjekti uporabljajo enkratno identifikacijsko številko, gospodarskim subjektom druge pogodbenice brez nepotrebnega odlašanja in na nediskriminatoren način zagotovi to številko;

               (d)razen če bi bile informacije iz točk (i), (ii) ali (iii) zavajajoče, nasprotujoče si ali nejasne v zvezi z informacijami, ki jih pogodbenica uvoznica zahteva v zvezi z blagom, pogodbenica uvoznica dovoli:

               (I)informacije v drugih jezikih poleg informacij v jeziku, ki ga zahteva pogodbenica uvoznica blaga;

               (II)mednarodno sprejete nomenklature, piktograme, simbole ali grafične prikaze; in

               (III)dodatne informacije poleg tistih, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica blaga;

               (e)sprejme, da etiketiranje, vključno z dodatnim etiketiranjem ali popravki na etiketah, če je ustrezno, poteka v carinskih skladiščih ali drugih določenih krajih v državi uvoza kot alternativa etiketiranju v pogodbenici izvoznici, razen če morajo takšno etiketiranje izvesti pooblaščene osebe zaradi javnega zdravja ali varnosti; in

               (f)si, razen če meni, da bi lahko bili ogroženi legitimni cilji, prizadeva sprejeti uporabo netrajnih ali odstranljivih etiket ali oznake ali etiketiranje v spremni dokumentaciji, namesto da bi zahtevala, da so etikete ali oznake fizično pritrjene na izdelek.

               Člen TBT.9: Sodelovanje na področju nadzora trga ter varnosti in skladnosti neživilskih izdelkov

               1.Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja pri nadzoru trga, skladnosti in varnosti neživilskih izdelkov za olajševanje trgovine ter varstvo potrošnikov in drugih uporabnikov ter pomen izgradnje vzajemnega zaupanja na podlagi skupnih informacij.

               2.Za zagotovitev neodvisnega in nepristranskega delovanja nadzora trga pogodbenici zagotovita:

               (a)ločitev funkcij nadzora trga od funkcij ugotavljanja skladnosti in

               (b)odsotnost kakršnih koli interesov, ki bi vplivali na nepristranskost organov za nadzor trga pri izvajanju kontrole ali nadzora gospodarskih subjektov.

               3.Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije na področju varnosti in skladnosti neživilskih proizvodov, kar lahko vključuje zlasti:

               (a)nadzor trga ter izvršilne dejavnosti in ukrepe;

               (b)metode ocenjevanja tveganja in preskušanje izdelkov

               (c)usklajene odpoklice proizvodov ali druge podobne ukrepe;

               (d)znanstvene, tehnične in regulativne zadeve za izboljšanje varnosti in skladnosti neživilskih proizvodov;

               (e)nastajajoča vprašanja, ki so zelo pomembna za zdravje in varnost;

               (f)dejavnosti, povezane s standardizacijo;

               (g)izmenjavo uradnikov.

               4.Partnerski svet si po najboljših močeh prizadeva, da čim prej in po možnosti v šestih mesecih po začetku veljavnosti tega sporazuma v Prilogi TBT-XX vzpostavi ureditev za redno izmenjavo informacij med sistemom hitrega obveščanja o neživilskih proizvodih (RAPEX) ali njegovim naslednikom ter zbirko podatkov o nadzoru trga in varnosti proizvodov, vzpostavljeno v skladu s predpisi o splošni varnosti proizvodov iz leta 2005 ali njihovim naslednikom, v zvezi z varnostjo neživilskih izdelkov ter s tem povezanimi preventivnimi, omejevalnimi in popravnimi ukrepi.

               V ureditvi so določeni načini, v skladu s katerimi:

               (a) unija Združenemu kraljestvu zagotovi izbrane informacije iz svojega sistema opozarjanja RAPEX ali njegovega naslednika, kot je navedeno v Direktivi 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov ali njeni naslednici;

               (b) Združeno kraljestvo Uniji zagotovi izbrane informacije iz svoje zbirke podatkov v zvezi z nadzorom trga in varnostjo proizvodov, vzpostavljene v skladu s predpisi o splošni varnosti proizvodov iz leta 2005 ali njihovim naslednikom; in

               (c) pogodbenici se medsebojno obveščata o vseh nadaljnjih ukrepih in ukrepih, sprejetih na podlagi izmenjanih informacij.

               5.Partnerski svet lahko v Prilogi TBT-ZZ vzpostavi ureditev o redni izmenjavi informacij, vključno z izmenjavo informacij z elektronskimi sredstvi, v zvezi z ukrepi, sprejetimi v zvezi z neskladnimi neživilskimi izdelki, razen tistih iz odstavka 4.

               6.Vsaka pogodbenica uporabi informacije, pridobljene v skladu z odstavki 3, 4 in 5, izključno za varstvo potrošnikov, zdravja, varnosti ali okolja.

               7.Vsaka pogodbenica obravnava informacije, pridobljene v skladu z odstavki 3, 4 in 5, kot zaupne.

               8.Ureditve iz odstavkov 4 in 5 določajo vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter uporabo pravil o zaupnosti in varstvu osebnih podatkov. Partnerski svet je pooblaščen za sprejemanje odločitev, s katerimi določi ali spremeni ureditve iz prilog TBT-XX in TBT-ZZ.

               9.V tem členu „nadzor trga“ pomeni dejavnosti in ukrepe organov, odgovornih za nadzor trga in izvrševanje, vključno z v sodelovanju z gospodarskimi subjekti opravljenimi dejavnostmi in sprejetimi ukrepi na podlagi postopkov pogodbenice, da se tej pogodbenici omogoči spremljanje ali obravnava skladnosti izdelkov z zahtevami iz njenih zakonov in drugih predpisov.

               10.Vsaka pogodbenica zagotovi, da je vsak ukrep, ki ga sprejmejo njeni organi za nadzor trga ali izvršilni organi za umik ali odpoklic izdelka s svojega trga ali za prepoved ali omejitev dostopnosti izdelka, uvoženega z ozemlja druge pogodbenice, na njenem trgu iz razlogov, povezanih z neskladnostjo z veljavno zakonodajo, sorazmeren, da navaja natančne razloge, na katerih ukrep temelji, in da se nemudoma sporoči zadevnemu gospodarskemu subjektu.

               Člen TBT.10: Tehnične razprave

               1.
                     Če pogodbenica meni, da bi osnutek ali predlagani tehnični predpis ali postopek ugotavljanja skladnosti druge pogodbenice lahko pomembno vplival na trgovino med pogodbenicama, lahko zahteva tehnične razprave o zadevi. Zahteva se predloži drugi pogodbenici pisno, v njej pa so navedeni:

               (a)sporni ukrep;

               (b)določbe tega poglavja ali priloge k temu poglavju, na katere se nanašajo pomisleki; in

               (c)razlogi za zahtevo, vključno z opisom pomislekov pogodbenice prosilke v zvezi z ukrepom.

               2.Pogodbenica svojo zahtevo predloži kontaktni točki druge pogodbenice, določeni v skladu s členom TBT.12 [Kontaktne točke].

               3.Pogodbenici se na zahtevo katere koli pogodbenice sestaneta, da bi v 60 dneh od datuma zahteve osebno ali prek videokonference ali telekonference razpravljali o pomislekih iz zahteve, in si prizadevata zadevo čim prej rešiti. Če pogodbenica, ki predloži zahtevo, meni, da je zadeva nujna, lahko zahteva, da se sestanek začne hitreje. V takih primerih pogodbenica, ki prejme zahtevo, poskuša potrditi tako zahtevo.

               Člen TBT.11: Sodelovanje

               1.Pogodbenici sodelujeta na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kadar je to v njunem skupnem interesu, in sicer brez poseganja v avtonomijo njunega lastnega odločanja in pravnega reda. Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini lahko izmenja mnenja v zvezi z dejavnostmi sodelovanja, ki se izvajajo na podlagi tega člena ali prilog k temu poglavju.

               2.Za namene odstavka 1 si pogodbenici prizadevata opredeliti , razviti in spodbujati dejavnosti sodelovanja, ki so v skupnem interesu. Te dejavnosti se lahko zlasti nanašajo na:

               (a)izmenjavo informacij, izkušenj in podatkov v zvezi s tehničnimi predpisi, standardi in postopki ugotavljanja skladnosti;

               (b)zagotavljanje učinkovite interakcije in sodelovanja med njunimi ustreznimi regulativnimi organi na mednarodni, regionalni ali nacionalni ravni;

               (c)izmenjavo informacij v čim večjem obsegu o mednarodnih sporazumih in ureditvah v zvezi s tehničnimi ovirami v trgovini, katerih podpisnica je ena od pogodbenic ali obe in

               (d)vzpostavitev pobud za olajševanje trgovine ali sodelovanje v njih.

               3. Za namene tega člena in določb o sodelovanju iz prilog k temu poglavju Evropska komisija deluje v imenu Evropske unije.

               Člen TBT.12: Kontaktni točki

               1.
                     Vsaka pogodbenica ob začetku veljavnosti tega sporazuma določi kontaktno točko za izvajanje tega poglavja in drugo pogodbenico uradno obvesti o kontaktnih podatkih kontaktne točke, tudi o informacijah v zvezi z zadevnimi uradniki. Pogodbenici se medsebojno nemudoma obvestita o kakršni koli spremembi navedenih kontaktnih podatkov.

               2.
                     Kontaktna točka v razumnem roku, če je mogoče v 60 dneh od datuma prejema zahteve, zagotovi vse informacije ali pojasnila, ki jih zahteva kontaktna točka druge pogodbenice v zvezi z izvajanjem tega poglavja.

               Člen TBT.13: Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini

               Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini nadzoruje izvajanje in delovanje tega poglavja in prilog k temu poglavju ter po možnosti takoj pojasni in obravnava vsa vprašanja, ki jih izpostavi pogodbenica v zvezi s pripravo, sprejetjem ali uporabo tehničnih predpisov, standardov in postopkov ugotavljanja skladnosti v skladu s tem poglavjem ali Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini.

               Poglavje 5: Olajševanje carine in trgovine

               Člen CUSTMS.1: Cilj

               Cilji tega poglavja so:

               (a) okrepiti sodelovanje med pogodbenicama na področju olajševanja carine in trgovine ter po potrebi podpreti ali ohraniti ustrezne ravni združljivosti njunih carinske zakonodaje in praks, da se zagotovi, da ustrezna zakonodaja in postopki ter upravna zmogljivost zadevnih uprav izpolnjujejo cilje glede spodbujanja olajševanja trgovine ob hkratnem zagotavljanju učinkovitega carinskega nadzora in učinkovitega izvrševanja carinske zakonodaje ter s trgovino povezanih zakonov in drugih predpisov, ustrezne zaščite in varnosti državljanov ter spoštovanja prepovedi in omejitev ter finančnih interesov pogodbenic;

                (b) okrepiti upravno sodelovanje med pogodbenicama na področju DDV in vzajemno pomoč pri terjatvah v zvezi z davki in carinami;

               (c) zagotoviti, da zakonodaja obeh pogodbenic ni diskriminatorna in da carinski postopki temeljijo na uporabi sodobnih metod in učinkovitega nadzora za boj proti goljufijam in za spodbujanje zakonite trgovine; ter

               (d) zagotoviti, da legitimni cilji javnih politik, vključno s cilji v zvezi z varovanjem, varnostjo in bojem proti goljufijam, nikakor ne smejo biti ogroženi.

               Člen CUSTMS.1a: Opredelitev pojmov

               Za namene tega poglavja in PRILOGE CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] ter Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah in Protokola o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„Sporazum o pregledih pred odpremo“ pomeni Sporazum o pregledih pred odpremo iz Priloge 1A k Sporazumu STO;

               (b)„Konvencija ATA in Istambulska konvencija“ pomeni Carinsko konvencijo o zvezku ATA za začasen uvoz blaga, sklenjeno 6. decembra 1961 v Bruslju, in Istanbulsko konvencijo Svetovne carinske organizacije o začasnem uvozu, sklenjeno 26. junija 1990;

               (c)„Konvencija o skupnem tranzitnem postopku“ pomeni Konvencijo z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku;

               (d)„model carinskih podatkov Svetovne carinske organizacije“ pomeni knjižnico podatkovnih komponent in elektronskih predlog za izmenjavo poslovnih podatkov ter pripravo mednarodnih standardov o podatkih in informacijah, ki se uporabljajo pri uporabi regulativnih olajšav in kontrol v svetovni trgovini, kot jo občasno objavlja projektna skupina Svetovne carinske organizacije za model carinskih podatkov;

               (e)„carinska zakonodaja“ pomeni vse zakonske ali druge določbe, ki se uporabljajo na ozemlju katere koli pogodbenice in urejajo vstop ali uvoz blaga , izstop ali izvoz blaga, tranzit blaga ter dajanje blaga v kateri koli carinski postopek, vključno z ukrepi o prepovedi, omejevanju in nadzoru;

               (f)„informacije“ pomenijo vse podatke, dokumente, slike, poročila, sporočila ali overjene kopije v kakršni koli obliki, tudi v elektronski, bodisi obdelane ali analizirane bodisi ne;

               (g)„oseba“ pomeni katero koli osebo, kakor je opredeljena v točki (m) člena OTH.1 [Opredelitve pojmov] naslova XVII [DRUGE DOLOČBE]
                  5
               ;

               (h) „okvir SAFE“ pomeni okvir standardov za zaščito in olajševanje svetovne trgovine SAFE, ki je bil sprejet na zasedanju Svetovne carinske organizacije junija 2005 v Bruslju in kakor se občasno posodablja; in

               (i)„Sporazum STO o olajševanju trgovine“ pomeni Sporazum o olajševanju trgovine, ki je priložen Protokolu o spremembi Sporazuma STO (Sklep z dne 27. novembra 2014).

               Člen CUSTMS.2: Carinsko sodelovanje

               1.Zadevni organi pogodbenic sodelujejo v carinskih zadevah, da bi podprli cilje iz člena CUSTMS.1 [Cilj] , pri čemer upoštevajo vire svojih organov. Za namene tega naslova [Blagovna menjava] se uporablja Konvencija z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi.

               2.Pogodbenici razvijeta sodelovanje, tudi na naslednjih področjih:

               (a)izmenjava informacij v zvezi s carinsko zakonodajo, izvajanjem carinske zakonodaje in carinskimi postopki; zlasti na naslednjih področjih:

               (i) poenostavljanje in posodabljanje carinskih postopkov;

               (ii) olajšanje tranzita in pretovarjanja;

               (iii) odnosi s poslovno skupnostjo; in

               (iv) varnost dobavne verige in obvladovanje tveganja;

               (b)sodelovanje pri carinskih vidikih zagotavljanja in olajševanja mednarodne trgovinske dobavne verige v skladu z okvirom SAFE;

               (c)preučevanje možnosti razvoja skupnih pobud v zvezi z uvoznimi in izvoznimi ter drugimi carinskimi postopki, vključno s tehnično pomočjo, ter prizadevanje za zagotovitev učinkovitih storitev za poslovno skupnost;

               (d)krepitev njunega sodelovanja na področju carine v mednarodnih organizacijah, kot sta STO in Svetovna carinska organizacija, ter izmenjava informacij ali vodenje razprav z namenom, da se, kjer je to mogoče, oblikujejo skupna stališča v teh mednarodnih organizacijah ter v UNCTAD in UN/ECE;

               (e)prizadevanje za uskladitev njunih zahteve po podatkih za uvozne, izvozne in druge carinske postopke z izvajanjem skupnih standardov in podatkovnih elementov v skladu z modelom carinskih podatkov Svetovne carinske organizacije;

               (f)okrepitev sodelovanja pri tehnikah upravljanja tveganja, vključno z izmenjavo dobrih praks in, kjer je ustrezno, informacijah o tveganju in rezultatih nadzora. Kadar je to ustrezno in primerno, lahko pogodbenici preučita tudi vzajemno priznavanje tehnik obvladovanja tveganja, standardov tveganja in kontrol ter varnostnih carinskih ukrepov; pogodbenici lahko, kadar je to ustrezno in primerno, preučita tudi razvoj združljivih meril in standardov tveganja, nadzornih ukrepov in prednostnih kontrolnih območij;

               (g)vzpostavitev programov vzajemnega priznavanja pooblaščenih gospodarskih subjektov, da se zaščiti in olajša trgovina;

               (h)spodbujanje sodelovanja med carinskimi in drugimi vladnimi organi ali agencijami v zvezi s programi pooblaščenih gospodarskih subjektov, ki se lahko med drugim doseže z dogovorom o najvišjih standardih, olajšanjem dostopa do ugodnosti in zmanjšanjem nepotrebnega podvajanja;

               (i)uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, vključno z izmenjavo informacij in najboljših praks v carinskih postopkih, s poudarkom zlasti na uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;

               (j)vzdrževanje združljivih carinskih postopkov, kadar je to primerno in izvedljivo, vključno z uporabo enotne upravne listine za carinsko deklaracijo in

               (k)izmenjava določenih vrst s carino povezanih informacij med carinskimi organi pogodbenic, kadar je to ustrezno in primerno, in sicer v okviru ureditve, o kateri se je treba dogovoriti, s strukturiranim in periodičnim komuniciranjem, da se izboljšajo obvladovanje tveganja in učinkovitost carinskih kontrol, ciljno usmerjenih v blago, ki je izpostavljeno tveganju v smislu pobiranja prihodkov ali varnosti in zaščite, ter olajša zakonita trgovina; take izmenjave lahko vključujejo podatke o trgovini med pogodbenicama iz izvoznih in uvoznih deklaracij, z možnostjo, da se s pilotnimi pobudami preuči razvoj interoperabilnih mehanizmov za preprečevanje podvajanja pri predložitvi takih informacij. Izmenjave na podlagi te točke ne posegajo v izmenjavo informacij, ki bi potekala med pogodbenicama v skladu s Protokolom o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.

               3.Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki so predvidene v tem sporazumu, carinski organi pogodbenic drug drugemu zagotovijo medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah, zajetih s tem poglavjem, v skladu s Protokolom o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.

               4.Za vsako izmenjavo informacij med pogodbenicama na podlagi tega poglavja se smiselno uporabljajo zaupnost in varstvo informacij iz člena 12 Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah [Izmenjava informacij in zaupnost] ter vse zahteve glede zaupnosti, določene v zakonodaji pogodbenic.

               Člen CUSTMS.3: Carinski zakonodaja in drugi s trgovino povezani zakonodaja in postopki

               1.Vsaka pogodbenica v zvezi s svojimi carinskimi določbami in postopki zagotovi, da:

               (a)so skladni z mednarodnimi instrumenti in standardi, ki se uporabljajo na področju carine in trgovine, vključno s Sporazumom STO o olajševanju trgovine, vsebinskimi elementi spremenjene Kjotske konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov, Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga ter okvirom SAFE in modelom carinskih podatkov Svetovne carinske organizacije;

               (b)zagotavljajo zaščito in olajševanje zakonite trgovine ob upoštevanju razvoja trgovinskih praks z učinkovitim izvrševanjem, tudi v primeru kršitev zakonov in drugih predpisov, utaje dajatev in tihotapljenja, ter z zagotavljanjem skladnosti z zakonskimi zahtevami;

               (c)temeljijo na zakonodaji, ki je sorazmerna in nediskriminatorna, preprečuje nepotrebna bremena za gospodarske subjekte, zagotavlja dodatne olajšave za subjekte z visokimi stopnjami skladnosti, vključno z ugodno obravnavo v zvezi s carinskimi kontrolami pred sprostitvijo blaga, ter zagotavlja zaščito pred goljufijami in nezakonitimi ali škodljivimi dejavnostmi, hkrati pa zagotavlja visoko raven zaščite in varnosti državljanov ter spoštovanje prepovedi in omejitev ter finančnih interesov pogodbenic; ter

               (d)vsebujejo pravila, ki zagotavljajo, da so kazni za kršitve carinskih predpisov ali postopkovnih zahtev sorazmerne in nediskriminatorne ter da uporaba takih kazni ne povzroča neupravičenih zamud.

               Vsaka pogodbenica bi morala redno pregledovati svojo zakonodajo in carinske postopke. Prav tako bi bilo treba carinske postopke uporabljati na predvidljiv, dosleden in pregleden način.

               2.Pogodbenici za izboljšanje delovnih metod in zagotovitev nediskriminacije, preglednosti, učinkovitosti, neoporečnosti in odgovornosti postopkov:

               (a)poenostavita in pregledata, kadar koli je to mogoče, zahteve in formalnosti, da se zagotovita hitra sprostitev in carinjenje blaga;

               (b)sprejmeta nadaljnje korake za poenostavitev in standardizacijo podatkov in dokumentacije, ki jih potrebujejo carinske in druge agencije, in

               (c)spodbujata usklajevanje med vsemi mejnimi organi, tako notranje kot čezmejno, da se pospešijo postopki prehoda meje in okrepijo pregledi, pri čemer se, kadar je to mogoče in ustrezno, upošteva skupni nadzor meje.

               Člen CUSTMS.4: Sprostitev blaga

               1.Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani carinske postopke, ki:

               (a)
                     zagotavljajo takojšnjo sprostitev blaga v obdobju, ki ni daljše od obdobja, potrebnega za zagotovitev skladnosti z zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice;

               (b)
                     zagotavljajo vnaprejšnjo elektronsko predložitev in obdelavo dokumentacije in vseh drugih zahtevanih informacij pred prihodom blaga, da se omogoči sprostitev blaga takoj po prihodu, če z analizo tveganja ni bilo ugotovljeno tveganje ali če se ne bodo izvedli naključni pregledi ali drugi pregledi;

               (c)
                     omogočajo, kadar je to primerno in če so izpolnjeni potrebni pogoji, da se blago sprosti v prosti promet na prvi točki prihoda, in

               (d)
                     omogočajo sprostitev blaga pred dokončno določitvijo carin, davkov, pristojbin in dajatev, če se taka določitev ne opravi pred prihodom ali ob prihodu, ali čim hitreje po prihodu in pod pogojem, da so izpolnjene vse druge regulativne zahteve.

               2.Kot pogoj za tako sprostitev lahko vsaka pogodbenica zahteva zavarovanje za kateri koli še nedoločen znesek v obliki varščine, depozita ali drugega ustreznega instrumenta, določenega v njenih zakonih in drugih predpisih. Tako zavarovanje ni višje od zneska, ki ga pogodbenica na koncu zahteva za plačilo carin, davkov, pristojbin in dajatev za blago, ki ga pokriva zavarovanje. Zavarovanje se sprosti, ko ni več potrebno.

               3.Pogodbenici zagotovita, da carinski in drugi organi, pristojni za mejne kontrole in postopke v zvezi z uvozom, izvozom in tranzitom blaga, med seboj sodelujejo in usklajujejo svoje dejavnosti, da bi olajšali trgovino in pospešili sprostitev blaga.

               Člen CUSTMS.5: Poenostavljeni carinski postopki

               1.Vsaka pogodbenica si prizadeva za poenostavitev svojih zahtev in formalnosti za carinske postopke, da se zmanjšajo s tem povezani čas in stroški za trgovce in subjekte, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

               2.Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani ukrepe, ki omogočajo trgovcem ali subjektom, ki izpolnjujejo merila, podrobno določena v zakonih in drugih predpisih vsake pogodbenice, da imajo koristi od nadaljnje poenostavitve carinskih postopkov. Taki ukrepi lahko med drugim vključujejo:

               (a)carinske deklaracije, ki vsebujejo zmanjšan nabor podatkov ali dokazil;

               (b)periodične carinske deklaracije za določitev in plačilo carinskih dajatev in davkov, ki zajemajo večkratni uvoz v danem obdobju po sprostitvi navedenega uvoženega blaga;

               (c)samoodmero carinskih dajatev in davkov ter odlog njihovega plačila do trenutka po sprostitvi tega uvoženega blaga in

               (d)uporabo zavarovanja z znižanim zneskom ali opustitev obveznosti predložitve zavarovanja.

               3.Kadar se pogodbenica odloči sprejeti enega od teh ukrepov, ponudi, kadar meni, da je to primerno in izvedljivo ter da je v skladu z njenimi zakoni in predpisi, te poenostavitve vsem trgovcem, ki izpolnjujejo zadevna merila.

               Člen CUSTMS.6: Tranzit in pretovarjanje

               1.Za namene člena GOODS.4a [Prosti tranzit] se uporablja Konvencija o skupnem tranzitnem postopku.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi olajševanje ter učinkovit nadzor pretovarjanja in tranzita prek svojega ozemlja.

               3.Vsaka pogodbenica spodbuja in izvaja regionalne tranzitne ureditve z namenom olajševanja trgovine v skladu s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku.

               4.Vsaka pogodbenica skrbi za sodelovanje in usklajevanje vseh zadevnih organov in agencij na svojem ozemlju, da se pospeši tranzitni promet.

               5.Vsaka pogodbenica dovoli, da se blago, namenjeno uvozu, giblje na njenem ozemlju pod carinskim nadzorom od carinskega urada vstopa do drugega carinskega urada na njenem ozemlju, od koder bi bilo blago prepuščeno ali kjer bi bilo carinjeno.

               Člen CUSTMS.7: Obvladovanje tveganj

               1.Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani sistem obvladovanja tveganj za carinske kontrole z namenom zmanjšanja verjetnosti in vpliva dogodka, ki bi preprečil pravilno uporabo carinske zakonodaje, ogrozil finančne interese pogodbenic ali ogrozil zaščito ali varnost pogodbenic in njunih prebivalcev, zdravje ljudi, živali ali rastlin, okolje ali potrošnike.

               2.Carinske kontrole, ki niso naključni pregledi, temeljijo predvsem na analizi tveganja z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov.

               3.Vsaka pogodbenica zasnuje in uporablja postopke upravljanja tveganja tako, da prepreči samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo ali prikrito omejevanje mednarodne trgovine.

               4.Vsaka pogodbenica carinske kontrole in druge pomembne vrste kontrol na mejah osredotoči na pošiljke z visokim tveganjem ter pospeši sprostitev pošiljk z nizkim tveganjem. Pogodbenica lahko tudi naključno izbere pošiljke za take kontrole v okviru svojega obvladovanja tveganj.

               5.Vsaka pogodbenica obvladovanje tveganj izvaja na podlagi ocene tveganja z uporabo ustreznih meril za izbiro.

               Člen CUSTMS.8: Revizija po carinjenju

               1.Da bi se pospešila sprostitev blaga, vsaka pogodbenica uvede ali vzdržuje revizije po carinjenju za zagotovitev skladnosti s carinskimi in drugimi povezanimi zakoni in predpisi.

               2.Vsaka pogodbenica na podlagi ocene tveganja, ki lahko vključuje uporabo ustreznih meril za izbiro, izbere osebe ali pošiljke za revizijo po carinjenju. Vsaka pogodbenica revizije po carinjenju opravi na pregleden način. Kadar je bila oseba vključena v revizijski postopek in so bili doseženi prepričljivi rezultati, pogodbenica osebo, katere evidenca je bila revidirana, brez odlašanja uradno obvesti o teh rezultatih, njenih pravicah in obveznostih ter razlogih za take rezultate.

               3.Informacije, zbrane v okviru revizij po carinjenju, se lahko uporabijo v nadaljnjih upravnih ali sodnih postopkih.

               4.Kadar je to izvedljivo, pogodbenici rezultate revizije po carinjenju uporabita za obvladovanje tveganja.

               Člen CUSTMS.9: Pooblaščeni gospodarski subjekti

               1.Vsaka pogodbenica ima program partnerstva za gospodarske subjekte, ki izpolnjujejo merila, določena v Prilogi CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti].

               2.Pogodbenici priznata svoje programe za pooblaščene gospodarske subjekte v skladu s Prilogo CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti].

               Člen CUSTMS.10: Objava in razpoložljivost informacij

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se njena carinska zakonodaja in ostali s trgovino povezani zakoni in drugi predpisi ter splošni upravni postopki in zadevne informacije, ki se splošno uporabljajo in so povezani s trgovino, objavijo in so preprosto dostopni vsaki zainteresirani osebi, če je ustrezno tudi prek spleta.

               2.Vsaka pogodbenica nemudoma objavi novo zakonodajo in splošne postopke v zvezi z vprašanji olajševanja carine in trgovine, in sicer čim prej pred začetkom veljavnosti take zakonodaje ali postopkov, ter nemudoma objavi vse spremembe in razlage takih zakonodaje in postopkov. Take objave vključujejo:

               (a)ustrezne informacije upravne narave;

               (b)uvozne, izvozne in tranzitne postopke (vključno s postopki v pristaniščih, na letališčih in na drugih vstopnih točkah) ter zahtevane obrazce in dokumente;

               (c)veljavne stopnje vseh vrst dajatev in davkov, ki so uvedeni na uvoz ali izvoz ali so povezani z uvozom ali izvozom;

               (d)pristojbine in dajatve, ki jih uvedejo vladne agencije ali se uvedejo zanje na uvoz, izvoz ali tranzit ali v zvezi z uvozom, izvozom ali tranzitom;

               (e)pravila za uvrščanje ali vrednotenje izdelkov za carinske namene;

               (f)zakone, druge predpise in upravne odločitve s splošno veljavnostjo v zvezi s pravili o poreklu;

               (g)omejitve ali prepovedi za uvoz, izvoz ali tranzit;

               (h)kazenske določbe za kršitve uvoznih, izvoznih ali tranzitnih formalnosti;

               (i)pritožbene postopke;

               (j)sporazume ali dele sporazumov s katero koli državo ali državami v zvezi z uvozom, izvozom ali tranzitom;

               (k)postopke v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot;

               (l)delovni čas in operativne postopke za carinske urade v pristaniščih in na mejnih prehodih ter

               (m)kontaktne točke za informacije.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da preteče razumno obdobje med objavo in začetkom veljavnosti nove ali spremenjene zakonodaje, postopkov in pristojbin ali drugih dajatev.

               4.Vsaka pogodbenica na internetu da na voljo:

               (a)opis svojih uvoznih, izvoznih in tranzitnih postopkov, vključno s pritožbenimi postopki, ki obvešča o praktičnih korakih, potrebnih za uvoz in izvoz ter tranzit;

               (b)obrazce in dokumente, potrebne za uvoz na ozemlje zadevne pogodbenice, izvoz z njega ali tranzit čez to ozemlje; in

               (c)kontaktne podatke glede informacijskih točk.

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da so opisi, obrazci, dokumenti in informacije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka posodobljeni.

               5.Vsaka pogodbenica vzpostavi ali vzdržuje eno ali več informacijskih točk, ki v razumnem času odgovorijo na poizvedbe vlad, trgovcev in drugih zainteresiranih strani v zvezi s carinskimi in drugimi trgovinskimi zadevami. Pogodbenici ne zahtevata plačila pristojbine za odgovarjanje na poizvedbe.

               Člen CUSTMS.11: Vnaprejšnje odločbe

               1.Vsaka pogodbenica na zahtevo gospodarskih subjektov prek svojih carinskih organov izda vnaprejšnje odločbe, v katerih določi obravnavo, ki se prizna za zadevno blago. Take odločbe se izdajo v pisni ali elektronski obliki z rokom in vsebujejo vse potrebne informacije v skladu z zakonodajo pogodbenice izdajateljice.

               2.Vnaprejšnje odločbe veljajo najmanj tri leta od datuma začetka njihove veljavnosti, razen če odločba ni več v skladu z zakonodajo ali če se spremenijo dejstva ali okoliščine, ki so bile podlaga za prvotno odločbo.

               3.Pogodbenica lahko zavrne izdajo predhodne odločbe, če je vprašanje iz zahtevka predmet upravnega ali sodnega pregleda ali če se zahtevek ne nanaša na nobeno nameravano uporabo predhodne odločbe ali nobeno nameravano uporabo carinskega postopka. Če pogodbenica odkloni izdajo vnaprejšnje odločitve, o tem nemudoma obvesti vložnika, pri tem pa navede ustrezna dejstva in razloge za svojo odločitev.

               4.Vsaka pogodbenica objavi vsaj:

               (a)zahteve glede vloge za vnaprejšnjo odločitev, vključno z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in obliko;

               (b)rok, v katerem bo izdala vnaprejšnjo odločbo, in

               (c)obdobje, za katerega velja vnaprejšnja odločba.

               5.Kadar pogodbenica prekliče, spremeni, razveljavi ali odpravi vnaprejšnjo odločbo, vložniku pošlje pisno obvestilo, v katerem navede ustrezna dejstva in razloge za svojo odločitev. Pogodbenica predhodno odločbo prekliče, spremeni, razveljavi ali odpravi z učinkom za nazaj le, če je odločba temeljila na nepopolnih, netočnih, napačnih ali zavajajočih informacijah.

               6.Vnaprejšnja odločba, ki jo izda pogodbenica, je za to pogodbenico zavezujoča v zvezi z vložnikom, ki je vložil vlogo. Pogodbenica lahko določi, da je vnaprejšnja odločba zavezujoča za vložnika.

               7. Vsaka pogodbenica na pisno zahtevo imetnika zagotovi pregled vnaprejšnje odločbe ali odločitve za preklic, spremembo ali razveljavitev vnaprejšnje odločbe.

               8. Vsaka pogodbenica javno objavi informacije o vnaprejšnjih odločbah, pri čemer upošteva potrebo po varovanju osebnih podatkov in zaupnih poslovnih informacij.

               9. Vnaprejšnje odločbe se izdajo v zvezi z:

               (a) tarifno uvrstitvijo blaga;

               (b) poreklom blaga in

               (c) katero koli drugo zadev, o kateri se dogovorita pogodbenici.

               Člen CUSTMS.12: Carinski deklaranti

               Carinski predpisi in postopki pogodbenice ne zahtevajo obvezne uporabe carinskih deklarantov ali drugih zastopnikov. Vsaka pogodbenica objavi svoje ukrepe v zvezi z uporabo carinskih deklarantov. Če in kadar izdaja dovoljenja carinskim deklarantom, vsaka pogodbenica uporablja pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna pravila.

               Člen CUSTMS.13: Pregledi pred odpremo

               Pogodbenica ne zahteva obvezne uporabe pregledov pred odpremo, kot so določeni v Sporazumu STO o pregledih pred odpremo, ali kakršnih koli drugih dejavnosti pregleda, ki se izvajajo na namembnem kraju, ki jih opravljajo zasebne družbe, pred postopkom carinjenja.

               Člen CUSTMS.14: Preizkus in pritožba

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, hitre, nediskriminatorne in lahko dostopne postopke, ki zagotavljajo pravico do pritožbe proti upravnim ukrepom, odločbam in sklepom carinske uprave ali drugega pristojnega organa, ki vplivajo na uvoz ali izvoz blaga ali blago v tranzitu.

               2.Postopki iz odstavka 1 vključujejo:

               (a)upravno pritožbo, predloženo upravnemu organu, ki je višji ali neodvisen od uradnika ali urada, ki je odločitev izdal, ali preizkus, ki ga opravi tak upravni organ, in

               (b)sodno pritožbo zoper odločitev ali sodni preizkus odločbe.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima pritožnik v primerih, ko odločitev o pritožbi ali preizkusu iz točke (a) odstavka 2 ni sprejeta v roku, določenem v njenih zakonih in drugih predpisih, ali ni sprejeta brez nepotrebnega odlašanja, pravico do nadaljnje upravne ali sodne pritožbe ali preizkusa ali katerega koli drugega pravnega sredstva pred sodnim organom v skladu z zakoni in drugimi predpisi te pogodbenice.

               4.Pogodbenici zagotovita, da se pritožniku navedejo razlogi za upravno odločbo, da se mu po potrebi omogoči postopek pritožbe ali preizkusa.

               Člen CUSTMS.15: Odnosi s poslovno skupnostjo

               1.Vsaka pogodbenica opravlja pravočasna in redna posvetovanja s predstavniki trgovine o zakonodajnih predlogih in splošnih postopkih v zvezi z vprašanji o olajševanju carine in trgovine. V ta namen vsaka pogodbenica vzdržuje ustrezna posvetovanja med upravami in poslovno skupnostjo.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da bodo njeni carinske ter s carino povezane zahteve in postopki še naprej izpolnjevali potrebe trgovinske skupnosti, upoštevali najboljše prakse in v čim manjši meri omejevali trgovino.

               Člen CUSTMS.16: Začasni uvoz

               1.Za namene tega člena „začasni uvoz“ pomeni carinski postopek, po katerem se lahko določeno blago, vključno s prevoznimi sredstvi, vnese na carinsko območje s pogojno oprostitvijo plačila uvoznih dajatev in davkov ter brez uporabe uvoznih prepovedi ali omejitev ekonomske narave, pod pogojem, da je blago uvoženo za poseben namen in je namenjeno ponovnemu izvozu v določenem obdobju, ne da bi se spremenilo, razen običajnega zmanjšanja vrednosti zaradi uporabe tega blaga.

               2.Vsaka pogodbenica odobri začasni uvoz s popolno pogojno oprostitvijo uvoznih dajatev in davkov ter brez uporabe uvoznih omejitev ali prepovedi gospodarskega značaja, kot je določeno v njenih zakonih in drugih predpisih, za naslednje vrste blaga:

               (a)blago, ki se razstavlja ali uporablja na razstavah, sejmih, kongresih ali podobnih prireditvah (blago, namenjeno za razstavljanje ali prikaz delovanja na prireditvi; blago, namenjeno za uporabo v zvezi s prikazovanjem tujih proizvodov na prireditvi; oprema vključno z opremo za prevajanje, avdio- in videosnemanje in filmi učne, znanstvene ali kulturne narave, ki so namenjeni za uporabo na mednarodnih srečanjih, konferencah in kongresih); proizvodi, naključno pridobljeni med dogodkom iz začasno uvoženega blaga kot posledica prikaza razstavljenih strojev ali aparatov;

               (b)poklicna oprema (oprema za tisk, radio in televizijo, ki jo potrebujejo dopisniki časopisnih hiš, radijskih in radiodifuznih hiš ali televizijskih organizacij, gostujoči na ozemlju druge države zaradi obveščanja za oddajanje ali snemanje materiala za določene programe; kinematografska oprema, ki jo potrebuje oseba, gostujoča na ozemlju druge države za snemanje določenega filma ali filmov; vso drugo poklicno opremo, ki jo za opravljanje poklica ali obrti potrebuje oseba, gostujoča na ozemlju druge države za opravljanje določene naloge, če se ne uporablja za industrijsko proizvodnjo ali pakiranje blaga ali (razen v primeru ročnega orodja) za izkoriščanje naravnih virov, gradnjo, popravilo ali vzdrževanje zgradb ali za izvajanje zemeljskih ali podobnih del; pomožni aparate za zgoraj navedeno opremo in njihov pribor); sestavni deli, uvoženi za popravilo poklicne opreme, začasno sprejete;

               (c)blago, uvoženo v zvezi s komercialno operacijo, katerega uvoz sam po sebi pa ne pomeni komercialne operacije (pakiranje, ki je uvoženo za ponovni izvoz prazno ali napolnjeno ali uvoženo prazno, da bi bilo za ponovni izvoz napolnjeno; zabojnike, napolnjene z blagom ali ne, ter dodatke in opremo za začasno sprejete zabojnike, ki se bodisi uvažajo skupaj z zabojnikom, ki se ponovno izvozi ločeno, bodisi z drugim zabojnikom, ali pa se uvozijo ločeno za ponovni izvoz z zabojnikom in sestavnimi deli, namenjenimi za popravilo zabojnikov, ki jim je bil odobren začasni uvoz; palete vzorce; oglaševalne filme; drugo blago, uvoženo v zvezi s komercialno operacijo;

               (d)blago, uvoženo v zvezi s proizvodnim postopkom (matrice, bloki, plošče, kalupi, risbe, načrti, modeli in drugi podobni proizvodi; instrumenti za merjenje, preverjanje in kontrolni instrumenti ter drugi podobni proizvodi; posebna orodja in instrumenti, uvoženi za uporabo med proizvodnim procesom); nadomestna proizvodna sredstva (instrumenti, aparati in stroji, ki jih dobavitelj ali serviser da stranki na uporabo za čas do dobave ali popravila podobnega blaga.

               (e)blago, uvoženo izključno za izobraževalne, znanstvene ali kulturne namene (znanstveno opremo, pedagoško gradivo, material za razvedrilo pomorščakov in kakršno koli drugo blago, uvoženo v povezavi z izobraževalnimi, znanstvenimi ali kulturnimi dejavnostmi); rezervni deli za znanstveno opremo in pedagoško gradivo, za katere je bil odobren začasni uvoz; orodje, namenjeno posebej za vzdrževanje, preverjanje, umerjanje ali popravilo takih pripomočkov.

               (f)osebni predmeti (vsi predmeti, novi ali rabljeni, ki jih potnik upravičeno lahko potrebuje za svojo uporabo med potovanjem ob upoštevanju vseh okoliščin potovanja, vendar brez blaga, uvoženega v tržne namene); blago, uvoženo v športne namene (športni rekviziti in drugi predmeti, ki jih potniki uporabljajo za športna tekmovanja, predstavitve ali treninge, ki potekajo na ozemlju začasnega uvoza);

               (g)turistični reklamni material (blago uvoženo za spodbujanje javnosti k obisku tuje države, zlasti za obisk kulturnih, verskih, turističnih, športnih ali poklicnih srečanj ali prireditev, ki tam potekajo);

               (h)blago, uvoženo za humanitarne namene (medicinska, kirurška in laboratorijska oprema ter pošiljke za pomoč, kot so vozila in druga prevozna sredstva, odeje, šotori, montažne hiše ali drugo blago, ki je nujno potrebno, posredovano kot pomoč tistim, ki so jih prizadele naravne nesreče in podobne katastrofe) in

               (i)živali, uvožene za posebne namene (dresuro, usposabljanje, razplod, podkovanje ali tehtanje, veterinarsko zdravljenje, testiranje (na primer z namenom nakupa), sodelovanje na sejmih, razstavah, natečajih, tekmovanjih ali predstavitvah, za zabavo (cirkuške živali itd.), turnejo (vključno s hišnimi živalmi potnikov), opravljanje nalog (policijski psi ali konji; sledni psi, psi za slepe itd.), reševalne operacije, sezonsko selitev ali pašo, opravljanje dela ali prevoza, medicinske namene (dostava kačjega strupa itd.).

               3.Vsaka pogodbenica za začasni uvoz blaga iz odstavka 2 in ne glede na njegovo poreklo sprejme zvezek, kot je predpisan za namene ATA in Istanbulske konvencije, ki je bil izdan v drugi pogodbenici, potrjen v tej pogodbenici in jamčen s strani združenja, ki je del mednarodne verige jamstev, potrjen s strani pristojnih organov in veljaven na carinskem območju pogodbenice uvoznice.

               Člen CUSTMS 17. Enotno okno

               Vsaka pogodbenica si prizadeva za vzpostavitev enotnega okna, ki trgovcem omogoča, da sodelujočim organom ali agencijam zahtevane dokumente in/ali podatke za uvoz, izvoz ali tranzit blaga predložijo prek enotne vstopne točke.

               Člen CUSTMS 18. Olajšanje ro-ro prometa

               1.
                     Pogodbenici priznavata velik obseg prevozov po morju in zlasti velik obseg ro-ro prometa med svojima carinskima območjema ter soglašata, da bosta sodelovali, da bi olajšali tak promet in druge alternativne načine prometa.

               2.
                     Pogodbenici priznavata:

               (a)pravico vsake pogodbenice, da v okviru svojih pravnih okvirov sprejme trgovinske formalnosti in postopke za olajšanje trgovine v prometu med pogodbenicama in

               (b)pravico pristanišč, pristaniških organov in upravljavcev, da v okviru pravnih redov svojih pogodbenic delujejo v skladu s svojimi pravili ter operativnimi in poslovnimi modeli.

               3.
                     V ta namen pogodbenici:

               (a)
                     sprejmeta ali vodita postopke, ki omogočajo predložitev uvoznih dokumentov in drugih zahtevanih informacij, vključno z manifesti, da se njihova obdelava lahko začne pred prihodom blaga z namenom pospešitve sprostitve blaga ob prihodu in

               (b)
                     se zavezujeta, da bosta gospodarskim subjektom olajšali uporabo tranzitnega postopka, vključno s poenostavitvami tranzitnega postopka, kot je določeno v Konvenciji o skupnem tranzitu.

               4.
                     Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali sodelovanje med svojimi zadevnimi carinskimi organi na dvostranskih morskih poteh in si izmenjevali informacije o delovanju pristanišč, ki upravljajo promet med njima, ter o veljavnih pravilih in postopkih. Objavili bosta informacije o veljavnih ukrepih in postopkih, ki so jih uvedla pristanišča za olajšanje takega prometa, ter spodbujali njihovo poznavanje s strani upravljavcev.

               Člen CUSTMS.19: Upravno sodelovanje na področju DDV in medsebojna pomoč pri izterjavi davkov in carin

               Pristojni organi pogodbenic medsebojno sodelujejo, da bi zagotovili skladnost z zakonodajo o DDV in izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami v skladu s Protokolom o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in carinami.

               Člen CUSTMS. 20: Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu

               1.
                     Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu:

               (a)
                     organizira redna posvetovanja in

               (b)
                     v zvezi s pregledom določb Priloge CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti]:

               (I)skupaj potrdi člane programa, da ugotovi prednosti in slabosti pri izvajanju Priloge CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti]; in

               (II)izmenjuje mnenja o podatkih, ki jih je treba izmenjati, in ravnanju z gospodarskimi subjekti.

               2.Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu lahko sprejme sklepe ali priporočila:

               (a)
                     o izmenjavi s carino povezanih informacij, vzajemnem priznavanju tehnik za obvladovanje tveganja, standardov in kontrol v zvezi s tveganjem, varnostnih carinskih ukrepov, vnaprejšnjih davčnih stališčih, skupnih pristopih k carinskemu vrednotenju in drugih vprašanjih, povezanih z izvajanjem tega poglavja;

               (b)
                     o ureditvi glede avtomatične izmenjave podatkov iz člena 10 [Avtomatična izmenjava informacij] Protokola o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah in o drugih vprašanjih v zvezi z izvajanjem navedenega protokola;

               (c)
                     o vseh vprašanjih v zvezi z izvajanjem Priloge CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti]; ter

               (d)
                     o postopkih posvetovanja iz člena ORIG.26 [Zavrnitev preferencialne tarifne obravnave] o kakršnih koli tehničnih ali upravnih zadevah v zvezi z izvajanjem poglavja 2 [Pravila o poreklu] tega naslova, vključno z razlagalnimi opombami, katerih namen je zagotoviti enotno uporabo pravil o poreklu.

               Člen CUSTMS.21: Spremembe

               1.
                     Partnerski svet lahko spremeni:

               (a) Prilogo CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti], Protokol o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah in seznam blaga iz odstavka 2 člena CUSTMS.16 [Začasni uvoz]; ter

               (b) Protokol o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o medsebojni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in carinami.

               2.
                     Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV in izterjave davkov in carin lahko spremeni vrednost iz člena 33(4) Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o medsebojni pomoči pri izterjavi terjatev.

               Naslov II: Storitve in naložbe

               Poglavje 1: Splošne določbe

               Člen SERVIN.1.1: Cilj in področje uporabe

               1.Pogodbenici potrjujeta svojo zavezo glede vzpostavitve ugodnega okolja za razvoj trgovine in naložb med njima.

               2.Pogodbenici ponovno potrjujeta pravico do zakonskega urejanja na svojem ozemlju, da se dosežejo legitimni cilji politike, kot so: varovanje javnega zdravja; socialne storitve; javno izobraževanje; varnost; okolje, vključno s podnebnimi spremembami; javna morala; socialno varstvo ali varstvo potrošnikov; varstvo zasebnosti in podatkov ali spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti.

               3.Ta naslov se ne uporablja za ukrepe, ki vplivajo na fizične osebe, ki želijo dostop do trga delovne sile pogodbenice, ali za ukrepe glede državljanstva, prebivališča ali stalne zaposlitve.

               4.Nobena določba tega naslova pogodbenici ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa ali začasnega bivanja fizičnih oseb na njenem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za zavarovanje celovitosti njenih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njene meje, če se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti, ki jih ima druga pogodbenica na podlagi tega oddelka. Samo dejstvo, da se za fizične osebe nekaterih držav zahteva vizum, za druge pa ne, ne pomeni, da se izničujejo ali omejujejo ugodnosti po tem naslovu.

               5.Ta naslov se ne uporablja za:

               (a)storitve zračnega prevoza ali povezane storitve v podporo storitvam zračnega prevoza
                  6
               , razen naslednjih:

               (I)storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov;

               (II)storitev računalniškega rezervacijskega sistema;

               (III)storitev zemeljske oskrbe;

               (IV)naslednjih storitev, ki se opravljajo z zrakoplovom s posadko, ob upoštevanju zakonov in drugih predpisov pogodbenic, ki urejajo prihod zrakoplovov na njuno ozemlje, odhod z njega in opravljanje dejavnosti na njem: gašenje požarov iz zraka; usposabljanje za letenje; škropljenje; geodetske meritve; kartiranje; fotografiranje; in druge letalske storitve na področju kmetijstva, industrije in nadzora; ter

               (V)prodaje in trženja storitev zračnega prometa;

               (b)avdiovizualne storitve;

               (c)nacionalno pomorsko kabotažo
                  7
               ; in

               (d)prevoz po celinskih plovnih poteh.

               6.Ta naslov se ne uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z javnim naročilom blaga ali storitev, ki jih pogodbenica kupi za vladne namene in ne za nadaljnjo komercialno prodajo ali uporabo pri dobavi blaga ali opravljanju storitev za komercialno prodajo, ne glede na to, ali je javno naročilo „zajeto javno naročilo“ v smislu člena PPROC.2 [Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna naročila].

               7.Razen člena SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ta naslov ne uporablja za subvencije ali nepovratna sredstva, ki jih zagotovita pogodbenici, vključno z vladnimi posojili, jamstvi in zavarovanjem.

               Člen SERVIN.1.2: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu:

               (a)„dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ pomenijo dejavnosti in storitve, razen dejavnosti in storitev, ki se ne izvajajo oziroma opravljajo niti na tržni podlagi niti v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti
                  8
               ;

               (b)„storitve popravil in vzdrževanja zrakoplovov“ pomenijo dejavnosti, ki se opravljajo na zrakoplovu ali njegovem delu, medtem ko je umaknjen iz prometa, in ne vključujejo tako imenovanega linijskega vzdrževanja;

               (c)„storitve računalniškega sistema rezervacij“ pomenijo storitve računalniških sistemov, ki vsebujejo podatke o voznih redih letalskih prevoznikov, o razpoložljivih zmogljivostih, o vozninah in pravilih o prevozu, na podlagi katerih je mogoče rezervirati ali izdajati vozovnice;

               (d)„zajeto podjetje“ pomeni podjetje na ozemlju pogodbenice, ki ga je v skladu s točko (h) in v skladu z veljavno zakonodajo ustanovil vlagatelj druge pogodbenice ter ki obstaja na datum začetka veljavnosti tega sporazuma ali pa je bilo ustanovljeno po tem datumu;

               (e)„čezmejno opravljanje storitev“ pomeni opravljanje storitve:

               (I)z ozemlja ene pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice; ali

               (II)na ozemlju ene pogodbenice za potrošnika storitve druge pogodbenice;

               (f)„gospodarska dejavnost“ pomeni kakršno koli dejavnost industrijskega, poslovnega in strokovnega značaja ali dejavnosti obrtnikov, vključno z opravljanjem storitev, razen dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil;

               (g)„podjetje“ pomeni pravno osebo ali podružnico ali predstavništvo pravne osebe;

               (h)„ustanovitev“ pomeni vzpostavitev ali pridobitev pravne osebe, tudi prek kapitalske udeležbe, ali ustanovitev podružnice ali predstavništva na ozemlju pogodbenice z namenom vzpostavitve ali ohranjanja trajnih gospodarskih vezi;

               (i)„storitve zemeljske oskrbe“ pomeni opravljanje naslednjih storitev na letališču za plačilo ali po pogodbi: zastopanje, upravljanje in nadzor letalskih prevoznikov; oskrba potnikov; sprejem in odprema prtljage; oskrba na ploščadi; priprava in dostava hrane; odprema letalskega tovora in pošte; oskrba zrakoplova z gorivom; oskrba in čiščenje zrakoplova; kopenski prevoz; ter letalske operacije, upravljanje posadke in načrtovanje letov; storitve zemeljske oskrbe ne vključujejo: samooskrbe; varstva; popravil in vzdrževanja zrakoplovov; ali upravljanja oziroma obratovanja bistvene, centralizirane letališke infrastrukture, kot so zmogljivosti za razledenitev, sistemi za distribucijo goriva, sistemi za sprejem in odpremo prtljage ter stalni prometni sistemi znotraj letališča;

               (j)„vlagatelj pogodbenice“ pomeni fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ustanoviti, ustanavlja ali je ustanovila podjetje v skladu s točko (h) na ozemlju druge pogodbenice;

               (k)„pravna oseba pogodbenice“
                  9
                pomeni:

               (I)za Unijo:

               (A)
                     pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Unije ali vsaj ene njenih držav članic in ki na ozemlju Unije opravlja bistvene poslovne dejavnosti, ki jih Unija v skladu s svojim uradnim obvestilom STO o Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (WT/REG39/1) razume kot enakovredne pojmu „dejanske in stalne povezave“ z gospodarstvom države članice iz člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU); ter

               (B)
                     ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije in jih obvladujejo fizične osebe države članice, katerih plovila so registrirana v državi članici in plujejo pod njeno zastavo;

               (II)za Združeno kraljestvo:

               (A)
                     pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Združenega kraljestva in ki opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju Združenega kraljestva; in

               (B)
                     ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Združenega kraljestva in jih obvladujejo fizične osebe Združenega kraljestva, katerih plovila so registrirana v Združenem kraljestvu in plujejo pod njegovo zastavo;

               (l)„poslovanje“ v zvezi s podjetjem pomeni vodenje, upravljanje, vzdrževanje, uporabo, uživanje, prodajo ali druge oblike razpolaganja s podjetjem;

               (m)„poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, potrjene z dokazilom o formalni izobrazbi, poklicnimi izkušnjami ali drugim potrdilom o usposobljenosti;

               (n)„prodaja in trženje storitev zračnega prevoza“ pomeni priložnosti za zadevnega letalskega prevoznika, da prosto prodaja in trži svoje storitve zračnega prevoza, vključno z vsemi vidiki trženja, kot so tržna analiza, oglaševanje in distribucija; te dejavnosti ne vključujejo določanja cen storitev zračnega prevoza niti veljavnih pogojev;

               (o)„storitev“ pomeni vse storitve v vseh sektorjih, razen storitev, ki se opravljajo v okviru izvajanja javnih pooblastil;

               (p)„storitev, ki se opravlja pri izvajanju javnih pooblastil“ pomeni kakršno koli storitev, razen storitve, ki se opravlja na tržni osnovi ali v konkurenci z enim ali več ponudniki storitev;

               (q)„ponudnik storitve“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja storitev;

               (r)„ponudnik storitev pogodbenice“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi opravljati ali opravlja storitev.

               Člen SERVIN.1.3: Odrekanje ugodnosti

               1.Pogodbenica lahko odreče ugodnosti iz tega naslova in naslova IV [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] tega razdelka vlagatelju ali ponudniku storitev druge pogodbenice ali zajetemu podjetju, če pogodbenica, ki odreka ugodnosti, sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z ohranjanjem mednarodnega miru in varnosti, vključno z varstvom človekovih pravic, ki:

               (a)prepovedujejo transakcije z navedenim vlagateljem, ponudnikom storitev ali zajetim podjetjem, ali

               (b)bi bili kršeni ali bi se jim izogibalo, če bi bile ugodnosti iz tega naslova in naslova IV [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] tega razdelka zagotovljene navedenemu vlagatelju, ponudniku storitev ali zajetemu podjetju, tudi kadar ukrepi prepovedujejo transakcije s fizično ali pravno osebo, ki ima v lasti ali nadzoruje katerega koli od njih.

               2.Pojasniti je treba, da se odstavek 1 uporablja za naslov IV [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] tega razdelka, kolikor se nanaša na storitve ali naložbe, v zvezi s katerimi je pogodbenica odrekla ugodnosti iz tega naslova.

               Člen SERVIN.1.4: Pregled

               1.Pogodbenici z namenom uvedbe morebitnih izboljšav določb tega poglavja in v skladu s svojimi zavezami, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, pregledujeta svoj pravni okvir na področju trgovine s storitvami in naložb, vključno s tem sporazumom, v skladu s členom FINPROV.3 [Pregled].

               2.Pogodbenici si po potrebi prizadevata za pregled neusklajenih ukrepov in pridržkov iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi], Priloge SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi] Priloge SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni poslovni obiskovalci] in Priloge SERVIN-4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] ter dejavnosti za kratkotrajne poslovne obiskovalce iz Priloge SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni poslovni obiskovalci] z namenom sklenitve dogovora glede morebitnih izboljšav v njunem skupnem interesu.

               3.
                     Ta člen se ne uporablja za finančne storitve.

               Poglavje 2: Liberalizacija naložb

               Člen SERVIN.2.1: Področje uporabe

               To poglavje se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na ustanovitev podjetja za opravljanje gospodarskih dejavnosti in vodenje takega podjetja s strani:

               (a)vlagateljev druge pogodbenice;

               (b)zajetih podjetij; in

               (c)za namene člena SERVIN.2.6. [Operativne zahteve] katerega koli podjetja na ozemlju pogodbenice, ki sprejme ali ohrani ukrep.

               Člen SERVIN.2.2: Dostop do trga

               Pogodbenica v zvezi z ustanavljanjem podjetja s strani vlagatelja druge pogodbenice ali zajetega podjetja ali poslovanjem zajetega podjetja bodisi na osnovi svojega celotnega ozemlja bodisi na osnovi ozemeljske razdelitve ne sme sprejeti ali ohraniti ukrepov, ki:

               (a)uvajajo omejitve glede:

               (i)
                     števila podjetij, ki lahko izvajajo določeno gospodarsko dejavnost, v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih pravic ali zahtev po preverjanju gospodarskih potreb;

               (ii)
                     skupne vrednosti transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb;

               (iii)
                     skupnega števila poslov ali skupne količine opravljenih poslov, izražene v določenih številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb
                  10
               ;
                  11

               (iv)
                     udeležbe tujega kapitala v smislu omejitve največjega odstotka tujega deleža ali skupne vrednosti posamezne ali skupne tuje naložbe; ali

               (v)
                     skupnega števila fizičnih oseb, ki so lahko zaposlene v določenem sektorju ali jih lahko zaposluje vlagatelj ter so potrebne za izvajanje gospodarske dejavnosti in so s tem neposredno povezane, v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; ali

               (b)omejujejo ali zahtevajo posebne vrste pravne osebe ali skupnih podjetij, prek katerih lahko vlagatelj druge pogodbenice opravlja gospodarsko dejavnost.

               Člen SERVIN.2.3: Nacionalna obravnava

               1.Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja lastnim vlagateljem in podjetjem v zvezi z njihovim ustanavljanjem in poslovanjem na svojem ozemlju.

               2.Obravnava, ki jo pogodbenica zagotovi v skladu z odstavkom 1, pomeni:

               (a)na regionalni ali lokalni ravni v Združenem kraljestvu obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki so je v podobnih okoliščinah na tej regionalni ali lokalni ravni deležni vlagatelji iz Združenega kraljestva in njihova podjetja na njegovem ozemlju; in

               (b)kar zadeva posamezno vlado države članice ali v njej, obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki jo je v podobnih okoliščinah navedena vlada zagotovila vlagateljem iz navedene države članice in njihovim podjetjem na njenem ozemlju.

               Člen SERVIN.2.4: Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi

               1.Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja vlagateljem tretje države in njihovim podjetjem v zvezi z ustanavljanjem na svojem ozemlju.

               2.Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja vlagateljem tretje države in njihovim podjetjem v zvezi s poslovanjem na svojem ozemlju.

               3.Odstavka 1 in 2 se ne razlagata tako, da pogodbenico obvezujeta, da na vlagatelje druge pogodbenice ali na zajeta podjetja razširi ugodnosti obravnave, ki izhaja iz:

               (a)katerega koli mednarodnega sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali drugega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; ali

               (b)ukrepov za priznavanje, vključno s priznavanjem standardov ali meril za izdajo dovoljenj, pooblastil ali potrdil fizični osebi ali podjetju za opravljanje gospodarske dejavnosti ali priznavanjem previdnostnih ukrepov iz odstavka 3 Priloge o finančnih storitvah k GATS.

               4.Pojasniti je treba, da „obravnava“ iz odstavkov 1 in 2 ne vključuje postopkov za reševanje sporov med vlagatelji in državo, določenih v drugih mednarodnih sporazumih.

               5.Pojasniti je treba, da obstoj materialnih določb v drugih mednarodnih sporazumih, ki jih pogodbenica sklene s tretjo državo, ali zgolj formalni prenos teh določb v nacionalno pravo, kolikor je to potrebno za njihovo vključitev v notranji pravni red, sam po sebi ne pomeni „obravnave“ iz odstavkov 1 in 2. Ukrepi pogodbenice na podlagi navedenih določb lahko pomenijo tako obravnavo in tako povzročijo kršitev tega člena.

               Člen SERVIN.2.5: Višji vodstveni položaji in upravni odbori

               Pogodbenica ne sme zahtevati, da zajeto podjetje za izvršne direktorje, direktorje ali člane upravnih odborov imenuje posameznike z določenim državljanstvom.

               Člen SERVIN.2.6: Operativne zahteve

               1.Pogodbenica ne sme uvesti ali uveljavljati nobene zahteve ali izvrševati nobene zaveze ali obveze v povezavi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja na svojem ozemlju:

               (a)za izvoz določene stopnje ali deleža blaga ali storitev;

               (b)za doseganje določene stopnje ali deleža domače vsebine;

               (c)za nakup, uporabo ali dajanje prednosti blagu, ki se proizvaja na njenem ozemlju, ali storitvam, ki se tam opravljajo, ali nakup blaga ali storitev pri fizičnih ali pravnih osebah ali drugih subjektih na njenem ozemlju;

               (d)za kakršno koli povezavo obsega ali vrednosti uvoza z obsegom ali vrednostjo izvoza ali zneskom prilivov tujih valut, povezanih s takim podjetjem;

               (e)za omejitev prodaje blaga ali storitev na njenem ozemlju, ki se ustvari ali opravi s takim podjetjem, tako da se taka prodaja kakor koli poveže z obsegom ali vrednostjo njenega izvoza ali zneskom prilivov tujih valut;

               (f)za prenos tehnologije, proizvodnega postopka ali drugega lastniškega znanja na fizično ali pravno podjetje ali drug subjekt na svojem ozemlju
                  12
               ;

               (g)za dobavo blaga, ki se proizvaja, ali storitve, ki jo opravlja podjetje, izključno z ozemlja pogodbenice na določen regionalni ali svetovni trg;

               (h)za umestitev sedeža za posamezno regijo sveta, ki je širša od ozemlja pogodbenice ali svetovnega trga, na njenem ozemlju;

               (i)za zaposlitev določenega števila ali deleža fizičnih oseb iz te pogodbenice;

               (j)za doseganje določene stopnje ali vrednosti raziskav in razvoja na njenem ozemlju;

               (k)za omejitev izvoza ali prodaje za izvoz; ali

               (l)v zvezi s katero koli licenčno pogodbo, ki obstaja v času uvedbe ali uveljavljanja zahteve ali izvrševanja katere koli zaveze ali obveze, ali v zvezi s katero koli prihodnjo licenčno pogodbo, ki jo prostovoljno skleneta podjetje in fizična ali pravna oseba ali kateri koli drug subjekt na ozemlju zadevne pogodbenice, če se zahteva uvede ali uveljavlja ali se zaveza ali obveza izvršujeta prek izvensodnih javnih pooblastil pogodbenice na način, ki pomeni neposredno poseganje v to licenčno pogodbo, za določitev:

               (i)
                     stopnje ali zneska licenčnine pod določeno ravnjo; ali

               (ii)
                     danega trajanja veljavnosti licenčne pogodbe.

               Ta točka se ne uporablja, kadar se licenčna pogodba sklene med podjetjem in pogodbenico. V tej točki „licenčna pogodba“ pomeni katero koli pogodbo o licenciranju tehnologije, proizvodnem postopku ali drugem lastniškem znanju.

               2.Pogodbenica ne sme pogojevati uveljavljanja ali nepretrganega uveljavljanja prednosti v povezavi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja na svojem ozemlju, z izpolnjevanjem katere koli izmed naslednjih zahtev:

               (a)doseganje določene stopnje ali deleža domače vsebine;

               (b)nakup, uporaba ali dajanje prednosti blagu, ki se proizvaja na njenem ozemlju, ali storitvam, ki se tam opravljajo, ali nakup blaga ali storitev pri fizičnih osebah ali podjetjih na njenem ozemlju;

               (c)kakršno koli povezovanje obsega ali vrednosti uvoza z obsegom ali vrednostjo izvoza ali zneskom prilivov tujih valut, povezanih s takim podjetjem;

               (d)omejevanje prodaje blaga ali storitev na njenem ozemlju, ki se ustvari ali zagotovi s takim podjetjem, tako da se taka prodaja kakor koli poveže z obsegom ali vrednostjo njenega izvoza ali zneskom prilivov tujih valut; ali

               (e)omejevanje izvoza ali prodaje za izvoz.

               3.Odstavek 2 se ne razlaga tako, da pogodbenici preprečuje, da bi kot pogoj za uveljavljanje ali nepretrgano uveljavljanje prednosti v zvezi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja na njenem ozemlju določila skladnost z zahtevo glede sedeža proizvodnje, opravljanja storitve, usposabljanja ali zaposlovanja delavcev, gradnje ali razširitve določenih objektov ali izvajanja raziskav in razvoja na njenem ozemlju.

               4.Točki (f) in (l) odstavka 1 se ne uporabljata, kadar:

               (a)zahtevo uvede ali uveljavlja oziroma zavezo ali obvezo izvršuje sodišče, upravno sodišče ali organ, pristojen za konkurenco, v skladu s konkurenčnim pravom pogodbenice, da se prepreči ali odpravi omejevanje ali izkrivljanje konkurence; ali

               (b)pogodbenica odobri uporabo pravice intelektualne lastnine v skladu s členom 31 ali 31a Sporazuma TRIPS oziroma sprejme ali ohrani ukrepe, ki nalagajo razkritje podatkov ali zaščitenih informacij, ki spadajo na področje uporabe odstavka 3 člena 39 Sporazuma TRIPS in so skladni s tem odstavkom.

               5.Točke (a) do (c) odstavka 1 ter točki (a) in (b) odstavka 2 se ne uporabljajo za zahteve glede kvalifikacij za blago ali storitve v zvezi s sodelovanjem v programih spodbujanja izvoza in tujih pomoči.

               6.
                     Pojasniti je treba, da ta člen pristojnim organom pogodbenice ne preprečuje izvrševanja kakršnih koli zavez ali obvez, sprejetih med osebami, ki niso pogodbenice, ki jih ta pogodbenica ni neposredno ali posredno naložila ali zahtevala.

               7.
                     Pojasniti je treba, da se točki (a) in (b) odstavka 2 ne uporabljata za zahteve, ki jih je naložila pogodbenica uvoznica, v zvezi z vsebino blaga, ki je potrebna za upravičenost do preferencialnih tarif ali preferencialnih kvot.

               8.
                     Točka (l) odstavka 1 se ne uporablja, če zahtevo uvede ali uveljavlja oziroma zavezo ali obvezo izvršuje sodišče kot pravično nadomestilo v skladu z zakoni pogodbenice o avtorskih pravicah.

               9.
                     Pogodbenica ne naloži ali izvrši nobenega ukrepa, ki ni skladen z njenimi obveznostmi iz Sporazuma o naložbenih ukrepih v zvezi s trgovino (TRIMs), tudi če je ta pogodbenica tak ukrep navedla v PRILOGI SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi] ali PRILOGI SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi].

               10.
                     Pojasniti je treba, da se ta člen ne razlaga tako, da se od pogodbenice zahteva, da dovoli čezmejno opravljanje določene storitve, kadar ta pogodbenica sprejme ali ohrani omejitve ali prepovedi za tako opravljanje storitev, ki so skladne s pridržki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz PRILOGE SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi] ali PRILOGE SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi].

               11.
                     Pogoj za uveljavljanje ali nepretrgano uveljavljanje prednosti iz odstavka 2 ne pomeni zahteve ali zaveze ali obveze za namene odstavka 1.

               Člen SERVIN.2.7: Neskladni ukrepi in izjeme

               1.Členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori] in SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ne uporabljajo za:

               (a)noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:

               (i)
                     za Unijo:

               (A)
                     ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];

               (C)
                     regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (D)
                     lokalne ravni države, z izjemo lokalne ravni države iz točke (C); in

               (ii)
                     za Združeno kraljestvo:

               (A)
                     centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     [regionalni ravni], kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];

               ali

               (C)
                     lokalne ravni države;

               (b)nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a); ali

               (c)spremembo katerega koli neskladnega ukrepa iz točk (a) in (b) tega odstavka, če to ne zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največje ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori] ali SERVIN.2.6 [Operativne zahteve].

               2.Členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori] in SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ne uporabljajo za ukrep pogodbenice, ki je skladen s pridržki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge SERVIN.2 [Prihodnji ukrepi].

               3.Člena SERVIN 2.3 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] se ne uporabljata za noben ukrep, ki pomeni izjemo ali odstopanje od člena 3 ali 4 Sporazuma TRIPS, kakor je podrobno določeno v členih 3 do 5 navedenega sporazuma.

               4.Pojasniti je treba, da se člena SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] ne razlagata tako, da pogodbenici preprečujeta predpisovanje zahtev po informacijah, tudi za statistične namene, v zvezi z ustanavljanjem ali poslovanjem vlagateljev druge pogodbenice ali zajetih podjetij, če to pogodbenici ne omogoča izogibanja obveznostim iz navedenih členov.

               Poglavje 3: Čezmejna trgovina s storitvami

               Člen SERVIN.3.1: Področje uporabe

               To poglavje se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na čezmejno trgovino s storitvami, ki jo opravlja ponudnik storitev druge pogodbenice.

               Člen SERVIN.3.2: Dostop do trga

               Pogodbenica ne sprejme ali ohrani ukrepov, ki bodisi na osnovi celotnega ozemlja bodisi na osnovi ozemeljske razdelitve:

               (a)uvajajo omejitve glede:

               (i)
                     števila ponudnikov storitev, ki lahko opravljajo določeno storitev, v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb;

               (ii)
                     skupne vrednosti storitvenih transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; ali

               (iii)
                     skupnega števila storitev ali skupne količine opravljenih storitev, izražene v določenih številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb
                  13
               ; ali

               (b)
                     omejujejo ali zahtevajo posebne vrste pravnih subjektov ali skupnih podjetij, prek katerih lahko ponudnik storitev opravlja storitev.

               Člen SERVIN.3.3: Lokalna prisotnost

               Pogodbenica od ponudnika storitve iz druge pogodbenice kot pogoj za čezmejno zagotavljanje storitev ne zahteva, da ustanovi ali ohrani podjetje ali da je rezident na njenem ozemlju.

               Člen SERVIN.3.4: Nacionalna obravnava

               1.Vsaka pogodbenica storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja svojim ponudnikom storitev in storitvam.

               2.Pogodbenica lahko izpolni zahtevo iz odstavka 1, tako da storitve in ponudnike storitev druge pogodbenice obravnava bodisi formalno enako bodisi formalno drugače kot obravnava lastne storitve in ponudnike storitev.

               3.Formalno enaka ali formalno drugačna obravnava se šteje za manj ugodno, če spremeni konkurenčne pogoje v korist storitev ali ponudnikov storitev pogodbenice v primerjavi s storitvami ali ponudniki storitev druge pogodbenice.

               4.Nič v tem členu se ne razlaga kot zahteva, da katera koli pogodbenica zagotovi nadomestilo za naravno podrejen konkurenčni položaj zaradi tujega izvora zadevnih storitev ali ponudnikov storitev.

               Člen SERVIN.3.5: Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi

               1.Vsaka pogodbenica storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja podobnim storitvam in ponudnikom storitev tretje države.

               2.Odstavek 1 se ne razlaga tako, da pogodbenico obvezuje k temu, da na storitve in ponudnike storitev druge pogodbenice razširi ugodnosti kakršne koli obravnave, ki izhaja iz:

               (a)katerega koli mednarodnega sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali drugega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; ali

               (b)ukrepov za priznavanje, vključno s priznavanjem standardov ali meril za izdajo dovoljenj, pooblastil ali potrdil fizični osebi ali podjetju za opravljanje gospodarske dejavnosti ali priznavanjem previdnostnih ukrepov iz odstavka 3 Priloge o finančnih storitvah k GATS.

               3.Pojasniti je treba, da obstoj materialnih določb v drugih mednarodnih sporazumih, ki jih pogodbenica sklene s tretjo državo, ali zgolj formalni prenos teh določb v nacionalno pravo, kolikor je to potrebno za njihovo vključitev v notranji pravni red, sam po sebi ne pomeni „obravnave“ iz odstavka 1. Ukrepi pogodbenice na podlagi navedenih določb lahko pomenijo tako obravnavo in tako povzročijo kršitev tega člena.

               Člen SERVIN.3.6: Neskladni ukrepi

               1.Členi SERVIN.3.2 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] se ne uporabljajo za:

               (a)noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:

               (i)
                     za Unijo:

               (A)
                     ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (C)
                     regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (D)
                     lokalne ravni države, z izjemo lokalne ravni države iz točke (C); in

               (ii)
                     za Združeno kraljestvo:

               (A)
                     centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     regionalni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (C)
                     lokalne ravni države;

               (b)nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a); ali

               (c)spremembo katerega koli neskladnega ukrepa iz točk (a) in (b) tega odstavka, kolikor to ne zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členi SERVIN.3.2 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največje ugodnosti].

               2.Členi SERVIN.3.2 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] se ne uporabljajo za ukrep pogodbenice, ki je skladen s pridržki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi] k temu naslovu.

               Poglavje 4: Vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov

               Člen SERVIN.4.1: Področje uporabe in opredelitev pojmov

               1.To poglavje se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na opravljanje gospodarskih dejavnosti z vstopom fizičnih oseb druge pogodbenice na njeno ozemlje in njihovim začasnim bivanjem na njem, ki so poslovni obiskovalci za namene ustanovitve poslovne enote, ponudniki pogodbenih storitev, neodvisni strokovnjaki, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni poslovni obiskovalci.

               2.Če v okviru tega poglavja niso sprejete zaveze, se še naprej uporabljajo vse zahteve iz prava pogodbenice glede vstopa in začasnega bivanja fizičnih oseb, vključno z zakoni in drugimi predpisi glede trajanja bivanja.

               3.Ne glede na določbe tega poglavja se vse zahteve iz prava pogodbenice v zvezi z delom in ukrepi s področja socialne varnosti še naprej uporabljajo, vključno z zakoni in drugimi predpisi glede minimalne plače in kolektivnih pogodb o plačah.

               4.Zaveze v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem fizičnih oseb za poslovne namene ne veljajo v primerih, kadar je namen ali učinek vstopa in začasnega bivanja posegati v izid kakršnih koli sporov glede dela ali upravljanja ali pogajanj ali kako drugače vplivati nanje oziroma posegati v zaposlitev katere koli fizične osebe, ki je udeležena v tem sporu, ali vplivati nanjo.

               5.V tem poglavju:

               (a)„poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote“ pomenijo fizične osebe na vodilnih položajih v pravni osebi pogodbenice, ki:

               (i)
                     so odgovorne za ustanovitev podjetja take pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice;

               (ii)
                     ne ponujajo ali opravljajo storitev ali drugih gospodarskih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za namene ustanovitve navedenega podjetja, poleg tega

               (iii)
                     ne prejemajo plačila od vira, ki se nahaja v drugi pogodbenici;

               (b)„ponudniki pogodbenih storitev“ pomenijo fizične osebe, zaposlene pri pravni osebi pogodbenice (razen prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje dela), ki nima sedeža na ozemlju druge pogodbenice in je sklenila pogodbo v dobri veri, ki ne presega 12 mesecev, za opravljanje storitev za končnega potrošnika v drugi pogodbenici, ki zahteva začasno prisotnost njenih zaposlenih, ki:

               (i)
                     so ponujali enake vrste storitev kot zaposleni pravne osebe za obdobje najmanj enega leta neposredno pred datumom, ko so vložili prošnjo za vstop in začasno bivanje;

               (ii)
                     imajo na ta datum vsaj tri leta delovnih izkušenj, pridobljenih po polnoletnosti, v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe, univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje in poklicne kvalifikacije, ki se po zakonu zahtevajo za opravljanje navedene dejavnosti v drugi pogodbenici
                  14
               ; ter

               (iii)
                     ne prejemajo plačila od vira, ki se nahaja v drugi pogodbenici;

               (c)„neodvisni strokovnjaki“ pomenijo fizične osebe, ki opravljajo storitev in so registrirane kot samozaposlene osebe na ozemlju pogodbenice ter ki:

               (i)
                     nimajo sedeža na ozemlju druge pogodbenice;

               (ii)
                     so sklenile pogodbo v dobri veri (razen prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje dela) za obdobje, ki ne presega 12 mesecev, za opravljanje storitev za končnega potrošnika v drugi pogodbenici, pri čemer je potrebna njihova začasna prisotnost; in

               (iii)
                     imajo na dan vložitve vloge za vstop in začasno bivanje vsaj šest let delovnih izkušenj v zadevni dejavnosti, univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje in poklicne kvalifikacije, ki se po zakonu zahtevajo za opravljanje te dejavnosti v drugi pogodbenici
                  15
               ;

               (d)„osebe, premeščene znotraj podjetja“ pomenijo fizične osebe, ki:

               (i)
                     so bile zaposlene pri pravni osebi pogodbenice ali so bile njeni partnerji v obdobju neposredno pred datumom premestitve znotraj podjetja, najmanj eno leto v primeru direktorjev in strokovnjakov ter najmanj šest mesecev v primeru uslužbencev pripravnikov;

               (ii)
                     v času vložitve vloge prebivajo zunaj ozemlja druge pogodbenice;

               (iii)
                     so začasno premeščene v podjetje pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice, ki je član iste skupine kot pravna oseba izvora, vključno z njenim predstavništvom, hčerinsko družbo, podružnico ali matično družbo
                  16
               ; poleg tega

               (iv)
                     spadajo v eno od naslednjih kategorij:

               (A)
                     direktorji
                  17
               ;

               (B)
                     strokovnjaki; ali

               (C)
                     uslužbenci pripravniki;

               (e)„direktor“ pomeni fizično osebo na vodstvenem položaju, katere glavna naloga je upravljanje podjetja v drugi pogodbenici, v splošnem pa jih nadzorujejo ali usmerjajo upravni odbor ali delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, kar zajema vsaj naslednje naloge:

               (i)
                     vodenje podjetja ali njegovega oddelka ali pododdelka;

               (ii)
                     nadziranje in usmerjanje drugih nadzornih, poslovodnih ali strokovnih delavcev; in

               (iii)
                     pooblastilo, da priporočijo zaposlitev, odpustitev ali druge kadrovske ukrepe;

               (f)„strokovnjak“ pomeni osebo, ki ima posebno znanje, ki je bistveno za delovna področja, tehnike ali upravljanje podjetja; pri presoji tega znanja se poleg znanja, značilnega za posamezno podjetje, upošteva tudi, ali ima oseba visoke kvalifikacije, vključno z ustreznimi delovnimi izkušnjami z vrsto dela ali dejavnosti, ki zahteva specifično tehnično znanje, med drugim z morebitnim članstvom v strokovnih združenjih; ter

               (g)„uslužbenec pripravnik“ pomeni fizično osebo z univerzitetno izobrazbo, ki se začasno premesti zaradi poklicnega razvoja ali usposabljanja v poslovnih veščinah ali metodah in ki je med premestitvijo plačana
                  18
               .

               6.Pogodba za opravljanje storitev iz točk (b) in (c) odstavka 5 izpolnjuje zahteve prava pogodbenice, v kateri se pogodba izvaja.

               Člen SERVIN.4.2: Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote

               1.Ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij iz Priloge SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni poslovni obiskovalci]:

               (a)vsaka pogodbenica dovoli:

               (i)
                     vstop in začasno bivanje osebam, premeščenim znotraj podjetja;

               (ii)
                     vstop in začasno bivanje poslovnim obiskovalcem za namene ustanovitve poslovne enote brez delovnega dovoljenja ali drugega postopka predhodne odobritve s podobnim namenom; ter

               (iii)
                     zaposlitev oseb, premeščenih znotraj podjetja, iz druge pogodbenice na njenem ozemlju;

               (b)pogodbenica ne ohrani ali sprejme omejitev v obliki številčnih kvot ali preverjanja gospodarskih potreb glede skupnega števila fizičnih oseb, ki jim je v določenem sektorju dovoljen vstop kot poslovnim obiskovalcem, pristojnim za ustanovitev poslovne enote, ali ki jih lahko vlagatelj druge pogodbenice zaposli kot osebe, premeščene znotraj podjetja, bodisi na osnovi ozemeljske razdelitve bodisi na osnovi njenega celotnega ozemlja; ter

               (c)vsaka pogodbenica osebam, premeščenim znotraj podjetja, in poslovnim obiskovalcem za namene ustanovitve poslovne enote iz druge pogodbenice med njihovim začasnim bivanjem na njenem ozemlju zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja lastnim fizičnim osebam.

               2.Dovoljeno trajanje bivanja je največ tri leta za direktorje in strokovnjake, do enega leta za uslužbence pripravnike in do 90 dni v katerem koli šestmesečnem obdobju za poslovne obiskovalce za namene ustanovitve poslovne enote.

               Člen SERVIN.4.3: Kratkotrajni poslovni obiskovalci

               1.Ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij iz Priloge SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci], vsaka pogodbenica dovoli kratkotrajnim poslovnim obiskovalcem iz druge pogodbenice vstop in začasno bivanje za namene opravljanja dejavnosti iz Priloge SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci], ob upoštevanju naslednjih pogojev:

               (a)kratkotrajni poslovni obiskovalci ne prodajajo svojega blaga širši javnosti ali opravljajo storitev zanjo;

               (b)kratkotrajni poslovni obiskovalci v svojem imenu ne prejemajo plačila iz pogodbenice, v kateri začasno bivajo; ter

               (c)kratkotrajni poslovni obiskovalci ne opravljajo storitev v okviru pogodbe, sklenjene med pravno osebo, ki nima poslovne enote na ozemlju pogodbenice, v kateri začasno bivajo, in potrošnikom na tem ozemlju, razen kot je določeno v Prilogi SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci].

               2.Razen če je v Prilogi SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci] navedeno drugače, pogodbenica dovoli vstop kratkotrajnim poslovnim obiskovalcem brez zahteve po delovnem dovoljenju, preverjanju gospodarskih potreb ali drugih postopkih predhodne odobritve s podobnim namenom.

               3.Če kratkotrajni poslovni obiskovalci pogodbenice opravljajo storitve potrošniku na ozemlju pogodbenice, v kateri začasno bivajo, v skladu s Prilogo SERVIN-3 [Poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci], jim ta pogodbenica v zvezi z opravljanjem navedene storitve zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja svojim ponudnikom storitev.

               4.Dovoljeno trajanje bivanja je največ 90 dni v katerem koli šestmesečnem obdobju.

               Člen SERVIN.4.4: Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki

               1.V sektorjih, podsektorjih in dejavnostih iz PRILOGE SERVIN-4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] ter ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij, ki so v njej navedeni:

               (a)pogodbenica ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom dovoli vstop in začasno bivanje na svojem ozemlju;

               (b)pogodbenica ne sprejme ali ohrani omejitev skupnega števila ponudnikov pogodbenih storitev in neodvisnih strokovnjakov iz druge pogodbenice, ki se jim dovolita vstop in začasno bivanje, v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; ter

               (c)vsaka pogodbenica ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom iz druge pogodbenice v zvezi z opravljanjem storitev na njenem ozemlju zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja svojim ponudnikom storitev.

               2.Dostop, odobren v skladu s tem členom, zadeva samo storitev, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se opravlja storitev.

               3.Število oseb, ki jih zajema pogodba o izvajanju storitev, ne sme biti večje, kot je nujno za izpolnjevanje pogodbe, kot se lahko zahteva po pravu pogodbenice, v kateri se storitev opravlja.

               4.Dovoljeno trajanje bivanja je skupno 12 mesecev ali enako času trajanja pogodbe, pri čemer se upošteva krajše obdobje.

               Člen SERVIN.4.5: Neskladni ukrepi

               Če zadevni ukrep vpliva na začasno bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov, se točki (b) in (c) člena SERVIN.4.2(1) [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote], člen SERVIN.4.3(3) [Kratkotrajni poslovni obiskovalci] in točki (b) in (c) člena SERVIN.4.4(1) [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] ne uporabljajo za:

               (a)noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:

               (i)
                     za Unijo:

               (A)
                     ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (C)
                     regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (D)
                     lokalne ravni države, z izjemo lokalne ravni države iz točke (C); in

               (ii)
                     za Združeno kraljestvo:

               (A)
                     centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)
                     [regionalni podravni], kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (C)
                     lokalne ravni države;

               (b)nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a);

               (c)spremembo katerega koli neskladnega ukrepa iz točk (a) in (b) tega člena, kolikor to ne zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s točkama (b) in (c) člena SERVIN.4.2(1) [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote], člena SERVIN.4.3(3) [Kratkotrajni poslovni obiskovalci] in točkama (b) in (c) člena SERVIN.4.4(1) [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki]; ali

               (d)kateri koli ukrep pogodbenice, ki je v skladu s pogojem ali kvalifikacijo iz PRILOGE SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi].

               Člen SERVIN.4.6: Preglednost

               1.Vsaka pogodbenica da na voljo javnosti razpoložljive informacije o ustreznih ukrepih, ki se nanašajo na vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz druge pogodbenice iz člena SERVIN.4.1(1) [Področje uporabe in opredelitev pojmov].

               2.Informacije iz odstavka 1 v največji možni meri vključujejo naslednje informacije v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem fizičnih oseb:

               (a)kategorije vizumov, dovoljenja za bivanje ali podobne vrste dovoljenj v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem;

               (b)zahtevana dokumentacija in pogoji, ki jih je treba izpolniti;

               (c)način vlaganja vlog in možnosti glede tega, kje je vloge mogoče vložiti, kot so konzularna predstavništva ali spletišča;

               (d)pristojbine za vloge in okvirni časovni roki za obravnavo vloge;

               (e)najdaljše obdobje bivanja glede na posamezno vrsto dovoljenja, opisano v točki (a);

               (f)pogoji za kakršno koli podaljšanje ali obnovitev, ki je na voljo;

               (g)pravila glede spremstva vzdrževanih oseb;

               (h)postopki pregleda ali pritožbe, ki so na voljo; ter

               (i)zadevni zakoni splošne uporabe, ki se nanašajo na vstop in začasno bivanje fizičnih oseb za poslovne namene.

               3.Kar zadeva informacije iz odstavkov 1 in 2, si vsaka pogodbenica prizadeva nemudoma obvestiti drugo pogodbenico o uvedbi kakršnih koli novih zahtev in postopkov ali sprememb zahtev in postopkov, ki vplivajo na učinkovito izvrševanje odobritev vstopa v zadevno pogodbenico, začasnega bivanja in, če je ustrezno, dovoljenja za delo v njej.

               Poglavje 5: Regulativni okvir

               Oddelek 1: Domača zakonodaja

               Člen SERVIN.5.1: Področje uporabe in opredelitev pojmov

               1.Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo licenc, kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, formalnostmi in tehničnimi standardi, ki vplivajo na:

               (a)čezmejno trgovino s storitvami;

               (b) ustanavljanje ali poslovanje; ali

               (c)opravljanje storitev s prisotnostjo fizičnih oseb iz ene pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice v skladu s členom SERVIN.4.1. [Področje uporabe in opredelitev pojmov].

               Kar zadeva ukrepe v zvezi s tehničnimi standardi, se ta oddelek uporablja samo za ukrepe, ki vplivajo na trgovino s storitvami. V tem oddelku izraz „tehnični standardi“ ne vključuje regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov za finančne storitve.

               2.Ta oddelek se ne uporablja za zahteve in postopke za izdajo licenc, kvalifikacijske zahteve in postopke, formalnosti in tehnične standarde na podlagi ukrepa:

               (a)ki ni skladen s členom SERVIN.2.2 [Dostop do trga] ali 2.3 [Nacionalna obravnava] in je naveden v točkah (a) do (c) člena SERVIN.2.7(1) [Neskladni ukrepi in izjeme], ali s členom SERVIN.3.2 [Dostop do trga], členom SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost] ali členom SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in je naveden v točkah (a) do (c) člena SERVIN.3.6(1) [Neskladni ukrepi], ali s točkama (b) in (c) člena SERVIN 4.2(1) [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote] ali člena SERVIN 4.3(3) [kratkotrajni poslovni obiskovalci] ali s točkama (b) in (c) člena SERVIN 4.4(1) [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] in je naveden v členu SERVIN 4.5(1) [Neskladni ukrepi]; ali

               (b)iz člena SERVIN.2.7(2) [Neskladni ukrepi in izjeme] ali člena SERVIN.3.6(2) [Neskladni ukrepi].

               3.V tem oddelku:

               (a)„dovoljenje“ pomeni dovoljenje za opravljanje katere koli dejavnosti iz točk (a) do (c) odstavka 1, ki izhaja iz postopka in ki ga mora fizična ali pravna oseba upoštevati, da dokaže skladnost z zahtevami za izdajo licence, kvalifikacijskimi zahtevami, tehničnimi standardi ali formalnostmi za pridobitev, ohranitev ali podaljšanje navedenega dovoljenja; ter

               (b)„pristojni organ“ pomeni vsako centralno, regionalno ali lokalno raven države ali organ oziroma nevladni organ pri izvajanju pooblastil, ki mu jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne ravni države ali organi, ki sprejmejo odločitev o dovoljenju iz točke (a).

               Člen SERVIN.5.2: Vložitev vlog

               Vsaka pogodbenica se v največji možni meri izogiba zahtevanju, da se mora vložnik obrniti na več kot en pristojni organ za vsako vlogo za dovoljenje. Če je dejavnost, za katero se zahteva dovoljenje, v pristojnosti več pristojnih organov, se lahko zahteva več vlog za dovoljenje.

               Člen SERVIN.5.3: Roki za oddajo vlog

               Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi v največji možni meri dovolijo predložitev vloge kadar koli v letu. Če obstaja določeno časovno obdobje za vložitev vloge za dovoljenje, pogodbenica zagotovi, da pristojni organi zagotovijo razumen rok za predložitev vloge.

               Člen SERVIN.5.4: Elektronske vloge in sprejemanje kopij

               Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi:

               (a)v največji možni meri določijo, da se vloge izpolnjujejo z elektronskimi sredstvi, tudi z ozemlja druge pogodbenice; ter

               (b)namesto izvirnih dokumentov sprejemajo kopije dokumentov, ki so overjene v skladu z nacionalno zakonodajo pogodbenice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja.

               Člen SERVIN.5.5: Obravnava vlog

               1.Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi:

               (a)obravnavajo vloge vse leto. Kadar to ni mogoče, bi bilo treba te informacije v največji možni meri objaviti vnaprej;

               (b)v največji možni meri določijo okvirne roke za obravnavo vloge. Navedeni rok mora biti v največji možni meri razumen;

               (c)na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom vloge;

               (d)v največji možni meri brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na podlagi zakonov in drugih predpisov pogodbenice;

               (e)če štejejo, da je vloga popolna za namene obravnave na podlagi zakonov in drugih predpisov pogodbenice,
                  19
                v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:

               (i)
                     da je obravnava vloge končana; in

               (ii)
                     da se prosilec v največji možni meri pisno obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo
                  20
               ;

               (f)če štejejo, da je vloga nepopolna za namene obravnave na podlagi zakonov in drugih predpisov pogodbenice, v največji možni meri v razumnem času:

               (i)
                     vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna;

               (ii)
                     na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno; in

               (iii)
                     vložniku zagotovijo možnost, da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za dopolnitev vloge
                  21
               ;

               če pa nobena od zgoraj navedenih možnosti ni možna in se vloga zavrne zaradi nepopolnosti, pristojni organi zagotovijo, da vložnika o tem obvestijo v razumnem roku; in

               (g)če se vloga zavrne bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo vložnika, slednjega obvestijo o razlogih za zavrnitev in o roku za pritožbo zoper navedeno odločitev ter po potrebi o postopkih za ponovno predložitev vloge; vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo vlogo zgolj na podlagi predhodno zavrnjene vloge.

               2.Pogodbenici zagotovita, da njuni pristojni organi odobrijo dovoljenje takoj, ko ustrezen pregled pokaže, da vložnik izpolnjuje pogoje za njegovo pridobitev.

               3.Pogodbenici zagotovita, da začne dovoljenje po odobritvi veljati brez nepotrebnega odlašanja v skladu z veljavnimi pogoji
                  22
               .

               Člen SERVIN.5.6: Pristojbine

               1.Za vse gospodarske dejavnosti razen finančnih storitev vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za dovoljenja, ki jih zaračunavajo njeni pristojni organi, razumne in pregledne ter same po sebi ne omejujejo opravljanja zadevne storitve ali opravljanja katere koli druge gospodarske dejavnosti. Ob upoštevanju stroškov in upravnega bremena je vsaka pogodbenica pozvana, naj sprejme plačilo pristojbine za dovoljenje z elektronskimi sredstvi.

               2.Kar zadeva finančne storitve, vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni pristojni organi v zvezi s pristojbinami za dovoljenja, ki jih zaračunavajo, vložnikom predložijo seznam pristojbin oziroma informacije o tem, kako se določajo zneski pristojbin, in pristojbin ne uporabljajo kot sredstvo za izogibanje zavezam ali obveznostim pogodbenice.

               3.Pristojbine ne vključujejo pristojbin za uporabo naravnih virov, plačil za dražbo, razpis ali druga nediskriminatorna sredstva za dodelitev koncesij in tudi ne določenih prispevkov za opravljanje univerzalnih storitev.

               Člen SERVIN.5.7: Ocena kvalifikacij

               Če pogodbenica zahteva pregled za oceno kvalifikacij vložnika za dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi tak pregled načrtujejo v razumno pogostih časovnih presledkih in da vložnikom zagotovijo razumno obdobje, v katerem lahko zaprosijo za pregled. Vsaka pogodbenica v največji možni meri sprejema zahteve za opravljanje takih pregledov v elektronski obliki in prouči uporabo elektronskih sredstev za druge vidike postopkov pregleda.

               Člen SERVIN.5.8: Objava in razpoložljive informacije

               1.Če pogodbenica zahteva dovoljenje, pogodbenica nemudoma objavi informacije, ki jih morajo imeti osebe, ki opravljajo ali želijo opravljati dejavnosti iz člena SERVIN.5.1(1) [Področje uporabe in opredelitev pojmov], za katere se zahteva dovoljenje, da so izpolnjeni zahteve, formalnosti, tehnični standardi in postopki za pridobitev, ohranitev, spremembo in podaljšanje takega dovoljenja. Take informacije, če obstajajo, vključujejo:

               (a)zahteve za izdajo licenc in kvalifikacijske zahteve ter postopki in formalnosti;

               (b)kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov;

               (c)pristojbine za dovoljenja;

               (d)veljavne tehnične standarde;

               (e)postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami;

               (f)postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji licenc ali kvalifikacij;

               (g)možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb; in

               (h)okvirne roke za obravnavo vloge.

               V tem oddelku „objava“ pomeni vključitev v uradno publikacijo, kot je uradni list, ali na uradno spletišče. Pogodbenici združujeta elektronske publikacije na enem samem spletnem portalu ali drugače zagotovita, da jih pristojni organi napravijo lahko dostopne prek alternativnih elektronskih sredstev.

               2.Vsaka pogodbenica od svojih pristojnih organov zahteva, da se v največji možni meri odzovejo na vsako zahtevo po informacijah ali pomoči.

               Člen SERVIN.5.9: Tehnični standardi

               Vsaka pogodbenica pri sprejemanju tehničnih standardov spodbuja svoje pristojne organe, naj sprejmejo tehnične standarde, ki so bili oblikovani v okviru odprtega in preglednega postopka, in spodbuja vse organe, vključno z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so bili imenovani za oblikovanje tehničnih standardov, naj pri tem uporabijo odprt in pregleden postopek.

               Člen SERVIN.5.10: Pogoji za dovoljenje

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ukrepi v zvezi z dovoljenjem temeljijo na merilih, ki pristojnim organom preprečujejo samovoljno izvajanje pooblastil za ocenjevanje, in lahko med drugim vključujejo pristojnost in zmožnost opravljanja storitve ali katere koli druge gospodarske dejavnosti, vključno s pristojnostjo, da to storijo v skladu z regulativnimi zahtevami pogodbenice, kot so zdravstvene in okoljske zahteve. Da bi se izognili dvomom, pogodbenici razumeta, da lahko pristojni organ pri sprejemanju odločitev pretehta merila.

               2.Merila iz odstavka 1 so:

               (a)jasna in nedvoumna;

               (b)objektivna in pregledna;

               (c)določena vnaprej;

               (d)objavljena vnaprej;

               (e)nepristranska; in

               (f)lahko dostopna.

               3.Če pogodbenica sprejme ali ohrani ukrep v zvezi z dovoljenjem, zagotovi, da:

               (a)zadevni pristojni organ obravnava vloge ter sprejema in izvaja svoje odločitve objektivno in nepristransko ter neodvisno od neprimernega vpliva katere koli osebe, ki opravlja gospodarsko dejavnost, za katero se zahteva dovoljenje; in

               (b)sami postopki ne preprečujejo izpolnjevanja zahtev.

               Člen SERVIN.5.11: Omejeno število licenc

               Če je število razpoložljivih licenc za posamezno dejavnost omejeno zaradi pomanjkanja naravnih virov ali tehničnih zmogljivosti, pogodbenica izvede izbirni postopek med več potencialnimi kandidati, ki v celoti zagotavlja nepristranskost, objektivnost in preglednost, med drugim zlasti ustrezno obveščanje o začetku, poteku in zaključku postopka. Pri določitvi pravil za izbirni postopek lahko pogodbenica upošteva legitimne cilje politike, vključno z upoštevanjem zdravstvenih, varnostnih in okoljevarstvenih vidikov ter vidikov ohranjanja kulturne dediščine.

               Oddelek 2: Splošno veljavne določbe

               Člen SERVIN.5.12: Postopki pregleda upravnih odločitev

               Pogodbenica ohrani splošna ali upravna sodišča oziroma arbitražna razsodišča ali postopke, ki na zahtevo prizadetega vlagatelja ali ponudnika storitev druge pogodbenice zagotavljajo takojšen pregled upravnih odločitev, ki vplivajo na ustanavljanje ali poslovanje, čezmejno trgovino s storitvami ali opravljanje storitev s prisotnostjo fizične osebe pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice, in če je to upravičeno, ustrezna pravna sredstva zanje. V tem naslovu „upravna odločitev“ pomeni odločbo, sklep ali ukrep s pravnim učinkom, ki se v posameznem primeru nanaša na določeno osebo, blago ali storitev, zajema pa tudi nesprejetje upravne odločitve ali tovrstno neukrepanje, kadar tako določa pravo pogodbenice. Kadar taki postopki niso neodvisni od pristojnega organa, ki mu je zaupana zadevna upravna odločitev, pogodbenica zagotovi, da postopki dejansko omogočijo objektiven in nepristranski pregled.

               Člen SERVIN.5.13: Poklicne kvalifikacije

               1.Ta člen pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da od fizičnih oseb zahtevata potrebno strokovno usposobljenost, določeno na ozemlju, na katerem se dejavnost opravlja, za zadevni sektor dejavnosti
                  23
               .

               2.Strokovna telesa ali organi, ki so pomembni za zadevni sektor dejavnosti na svojem ozemlju, lahko pripravijo skupna priporočila o priznavanju poklicnih kvalifikacij in jih predložijo partnerskemu svetu. Takšna skupna priporočila morajo sloneti na z dokazi utemeljeni oceni o:

               (a)gospodarskem pomenu predvidenega dogovora o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij in

               (b)skladnosti zadevnih ureditev, torej koliko so združljive zahteve, ki jih vsaka pogodbenica uveljavlja za odobritev, izdajanje dovoljenj, poslovanje in certificiranje.

               3.Partnerski svet po prejetju skupnega priporočila v razumnem roku preveri njegovo skladnost s tem naslovom. Partnerski svet lahko po tem pregledu oblikuje in sprejme dogovor o pogojih za priznavanje poklicnih kvalifikacij s sklepom kot prilogo k temu sporazumu, ki se šteje za sestavni del tega naslova
                  24
               .

               4.Dogovor iz odstavka 3 določa pogoje za priznavanje poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Uniji, in poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Združenem kraljestvu, v zvezi z dejavnostjo iz tega naslova in naslova III [Digitalna trgovina] prvega razdelka.

               5.Pri pripravi skupnih priporočil iz odstavka 2 tega člena se upoštevajo smernice za dogovor o priznavanju poklicnih kvalifikacij iz Priloge SERVIN-6 [Smernice za dogovor o priznavanju poklicnih kvalifikacij], ki jih partnerski svet tudi upošteva pri ocenjevanju, ali naj se tak dogovor sprejme, kot je navedeno v odstavku 3 tega člena.

               Oddelek 3: Storitve dostave

               Člen SERVIN.5.14: Področje uporabe in opredelitev pojmov

               1.Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje storitev dostave, poleg poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov 1 in 2 tega poglavja.

               2.V tem oddelku:

               (a)„storitve dostave“ pomeni poštne storitve, kurirske storitve, storitve hitre dostave in storitve hitre pošte, ki vključujejo naslednje dejavnosti: sprejem, razvrščanje, prevoz in dostavo poštnih pošiljk;

               (b)„storitve ekspresne dostave“ pomeni sprejem, razvrščanje, prevoz in dostavo poštnih pošiljk z večjo hitrostjo in zanesljivostjo ter lahko vključuje tudi elemente dodane vrednosti, kot so sprejem pošiljke na kraju izvora, osebna dostava naslovniku, sledenje, možnost spremembe namembnega kraja in naslovnika med prevozom ter potrditev prejema;

               (c)„storitve hitre pošte“ pomeni storitve mednarodne hitre dostave, ki se opravljajo prek zadruge EMS, ki je prostovoljno združenje imenovanih poštnih operaterjev v okviru Svetovne poštne zveze (UPU);

               (d)„dovoljenje“ pomeni izdano odobritev, ki jo lahko regulativni organ pogodbenice zahteva od posameznega ponudnika, da lahko ta ponudnik zagotavlja poštne ali kurirske storitve;

               (e)„poštna pošiljka“ pomeni pošiljko do 31,5 kg, naslovljeno v končni obliki, v kateri jo prevaža katera koli vrsta izvajalca javnih ali zasebnih dostavnih storitev, in lahko vključuje pošiljke, kot so pismo, paket, časopis ali katalog;

               (f)„poštni monopol“ pomeni izključno pravico do opravljanja določenih storitev dostave na ozemlju pogodbenice ali delu njenega ozemlja v skladu z zakonodajo te pogodbenice; ter

               (g)„univerzalna storitev“ pomeni stalno zagotavljanje storitve dostave določene kakovosti na vseh točkah na ozemlju pogodbenice ali na delu njenega ozemlja po dostopnih cenah za vse uporabnike.

               Člen SERVIN.5.15: Univerzalna storitev

               1.Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, ki jo želi ohraniti, ter določiti njen obseg in izvajanje. Vse obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve se izvajajo na pregleden, nediskriminatoren in nevtralen način glede na vse izvajalce, za katere velja obveznost.

               2.Če pogodbenica zahteva, da se dohodne storitve hitre pošte opravljajo kot univerzalna storitev, teh storitev ne obravnava prednostno kot druge mednarodne storitve hitre dostave.

               Člen SERVIN.5.16: Financiranje univerzalne storitve

               Pogodbenica ne zaračunava pristojbin ali drugih stroškov za zagotavljanje storitve dostave, ki ni univerzalna storitev, za namen financiranja opravljanja univerzalne storitve. Ta člen se ne uporablja za splošno veljavne davčne ukrepe ali upravne takse.

               Člen SERVIN.5.17: Preprečevanje praks, ki izkrivljajo trg

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki poštnih storitev, za katere velja obveznost zagotavljanja univerzalne storitve ali poštni monopol, na trgu ne opravljajo praks, ki izkrivljajo trg, kot so:

               (a)uporaba prihodkov iz opravljanja storitve, za katero velja obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, ali iz poštnega monopola za navzkrižno subvencioniranje opravljanja storitve hitre dostave ali katere koli storitve dostave, za katero ne velja obveznost zagotavljanja univerzalne storitve; ali

               (b)neupravičeno razlikovanje med potrošniki glede tarif ali drugih pogojev za opravljanje storitve, ki je predmet univerzalne storitve ali poštnega monopola.

               Člen SERVIN.5.18: Licence

               1.Če pogodbenica zahteva dovoljenje za opravljanje storitev dostave, objavi:

               (a)vsa merila za izdajanje licenc in obdobje, ki je praviloma potrebno, da se sprejme odločitev glede zahtevka za izdajo licence; in

               (b)pogoje za izdajo licence.

               2.Postopek za pridobitev licence ter z njo povezane obveznosti in zahteve morajo biti pregledni, nediskriminatorni in osnovani na objektivnih merilih.

               3.Če pristojni organ zavrne vlogo za izdajo licence, vložnika pisno obvesti o razlogih za zavrnitev. Vsaka pogodbenica določi postopek pritožbe pred neodvisnim organom, ki mora biti na voljo vsem vložnikom, katerih vloga za licenco je bila zavrnjena. Ta organ je lahko sodišče.

               Člen SERVIN.5.19: Neodvisnost regulativnega organa

               1.Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohranja regulativni organ, ki je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od katerega koli ponudnika storitev dostave. Če ima pogodbenica v lasti oziroma obvladuje ponudnika storitev dostave zagotovi učinkovito strukturno ločenost regulativne funkcije od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.

               2.Regulativni organi morajo svoje naloge opravljati pregledno in pravočasno ter morajo imeti ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje nalog, ki so jim bile dodeljene. Njihove odločitve morajo biti nepristranske do vseh udeležencev na trgu.

               Oddelek 4: Telekomunikacijske storitve

               Člen SERVIN.5.20: Področje uporabe

               Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje telekomunikacijskih storitev, poleg poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov 1 in 2 tega poglavja.

               Člen SERVIN.5.21: Opredelitev pojmov

               Za namene tega oddelka:

               (a)„pripadajoče zmogljivosti“ pomeni pripadajoče storitve, fizično infrastrukturo in druge naprave ali elemente, povezane s telekomunikacijskim omrežjem ali telekomunikacijskimi storitvami, ki omogočajo ali podpirajo opravljanje storitev prek tega omrežja ali s to storitvijo ali pa imajo možnost za to;

               (b)„končni uporabnik“ pomeni končnega potrošnika ali naročnika javnih telekomunikacijskih storitev, vključno s ponudnikom storitev, ki ni ponudnik javnih telekomunikacijskih storitev;

               (c)„osnovna infrastruktura“ pomeni infrastrukturo javnega telekomunikacijskega omrežja ali javne telekomunikacijske storitve:

               (i)
                     ki jih izključno ali večinoma zagotavlja en ponudnik ali omejeno število ponudnikov; in

               (ii)
                     ki jih za zagotavljanje storitev ni mogoče nadomestiti na ekonomsko ali tehnično izvedljiv način;

               (d)„medomrežno povezovanje“ pomeni povezovanje javnih telekomunikacijskih omrežij, ki jih uporabljajo isti ali različni ponudniki telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev, da se uporabnikom enega ponudnika omogoči komunikacija z uporabniki istega ali drugega ponudnika ali dostop do storitev, ki jih opravlja drug ponudnik, ne glede na to, ali te storitve opravljajo udeleženi ponudniki ali kateri koli drug ponudnik, ki ima dostop do omrežja;

               (e)„storitev mednarodnega gostovanja v mobilnih omrežjih“ pomeni tržno mobilno storitev, ki se zagotavlja v skladu s tržnim dogovorom med ponudniki javnih telekomunikacijskih storitev in končnemu uporabniku omogoča, da uporablja svojo domačo mobilno napravo ali drugo napravo za govorne, podatkovne storitve in storitve pošiljanja sporočil, medtem ko se nahaja zunaj ozemlja, kjer je nameščeno domače javno telekomunikacijsko omrežje končnega uporabnika;

               (f)„storitev dostopa do interneta“ pomeni javno telekomunikacijsko storitev, ki omogoča dostop do interneta in s tem povezljivost s tako rekoč vsemi končnimi točkami interneta, ne glede na uporabljeno omrežno tehnologijo in terminalsko opremo;

               (g)„zakupljeni vod“ pomeni telekomunikacijske storitve ali naprave, vključno z virtualnimi, ki imajo rezervirane zmogljivosti za namensko uporabo s strani uporabnika med dvema ali več določenimi točkami oziroma so uporabniku na voljo za tako uporabo;

               (h)„glavni ponudnik“ pomeni ponudnika telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev, ki lahko pomembno vpliva na pogoje za udeležbo glede cene in ponudbe na upoštevnem trgu za telekomunikacijska omrežja zaradi nadzora nad osnovno infrastrukturo ali izrabe svojega položaja na tem trgu;

               (i)„omrežni element“ pomeni objekt ali opremo, ki se uporablja za zagotavljanje telekomunikacijskih storitev, vključno z značilnostmi, funkcijami in zmogljivostmi, zagotovljenimi s tem objektom ali opremo;

               (j)„prenosljivost številk“ pomeni možnost za naročnike, da, v primeru fiksne poveza na isti lokaciji, obdržijo iste telefonske številke brez poslabšanja kakovosti, zanesljivosti ali ugodnosti ob prehodu med ponudniki javnih telekomunikacijskih storitev iz iste kategorije;

               (k)„javno telekomunikacijsko omrežje“ pomeni vsako telekomunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za opravljanje javnih telekomunikacijskih storitev, ki podpira prenos informacij med omrežnimi priključnimi točkami;

               (l)„javna telekomunikacijska storitev“ pomeni vsako telekomunikacijsko storitev, ki je splošno dostopna javnosti;

               (m)„naročnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je stranka pogodbe z izvajalcem javnih telekomunikacijskih storitev za opravljanje takih storitev;

               (n)„telekomunikacije“ pomenijo prenos in sprejemanje signalov s kakršnimi koli elektromagnetnimi sredstvi;

               (o)„telekomunikacijsko omrežje“ pomeni prenosne sisteme in, če je ustrezno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo oddajanje in sprejemanje signalov po žici, radiu, optičnih sredstvih ali drugih elektromagnetnih sredstvih;

               (p)„regulativni organ za telekomunikacije“ pomeni organ ali organe, ki jih pogodbenica zadolži za pravno urejanje telekomunikacijskih omrežij in telekomunikacijskih storitev iz tega oddelka;

               (q)„telekomunikacijska storitev“ pomeni storitev, ki v celoti ali pretežno sestoji iz oddajanja in sprejemanja signalov, vključno z radiodifuzijskimi signali, po telekomunikacijskih omrežjih, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za radiodifuzijo, ne pa storitve zagotavljanja ali izvajanja uredniškega nadzora nad vsebinami, ki se prenašajo po telekomunikacijskih omrežjih in telekomunikacijskih storitvah;

               (r)„univerzalna storitev“ pomeni najmanjši nabor storitev določene kakovosti, ki mora biti zagotovljen vsem uporabnikom na ozemlju pogodbenice ali na delu njenega ozemlja, ne glede na njihovo geografsko lokacijo in po dostopni ceni; in

               (s)„uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko storitev.

               Člen SERVIN.5.22: Regulativni organ za telekomunikacije

               1.Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohrani regulativni organ za telekomunikacije, ki:

               (a)je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od katerega koli ponudnika telekomunikacijskih omrežij, telekomunikacijskih storitev ali telekomunikacijske opreme;

               (b)izdaja odločitve in uporablja postopke, ki so nepristranski do vseh udeležencev na trgu;

               (c)deluje neodvisno in ne zahteva ali sprejema navodil od nobenega drugega organa v zvezi z opravljanjem nalog, ki so mu naložene z zakonom za izvrševanje obveznosti iz členov SERVIN.5.24 [Medomrežno povezovanje], SERVIN.5.25 [Dostop in uporaba], SERVIN.5.26 [Reševanje sporov na področju telekomunikacij], SERVIN.5.28 [Medomrežno povezovanje z glavnimi ponudniki] in SERVIN.5.29 [Dostop do osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev];

               (d)ima regulativna pooblastila ter ustrezne finančne in človeške vire za izvajanje nalog iz točke (c);

               (e)ima pooblastila za zagotovitev, da mu ponudniki telekomunikacijskih omrežij in storitev na zahtevo takoj predložijo vse informacije
                  25
               , vključno s finančnimi informacijami, ki so potrebne, da lahko opravlja svoje naloge iz točke (c); ter

               (f)izvaja svoja pooblastila pregledno in pravočasno.

               2.Obe pogodbenici zagotovita, da se naloge, naložene regulativnemu organu, objavijo v lahko dostopni in jasni obliki, zlasti kadar so te naloge naložene več kot enemu organu.

               3.Pogodbenica, ki ohrani lastništvo ali nad ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev oziroma jih še naprej obvladuje, zagotovi dejansko strukturno ločitev regulativnih nalog od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima uporabnik ali ponudnik telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev, na katere vpliva odločitev regulativnega organa za telekomunikacije, pravico do pritožbe pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od regulativnega organa in drugih prizadetih strank. Odločitev regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če se v skladu s pravom pogodbenice sprejmejo začasni ukrepi.

               Člen SERVIN.5.23: Dovoljenje za zagotavljanje telekomunikacijskih omrežij ali za opravljanje telekomunikacijskih storitev

               1.Vsaka pogodbenica dovoli zagotavljanje telekomunikacijskih omrežij ali opravljanje telekomunikacijskih storitev brez predhodnega uradnega dovoljenja.

               2.Vsaka pogodbenica javno objavi vsa merila, veljavne postopke in pogoje, pod katerimi lahko ponudniki zagotavljajo telekomunikacijska omrežja ali opravljajo telekomunikacijske storitve.

               3.Morebitna merila za dovoljenje in s tem povezani postopki morajo biti čim bolj enostavni, objektivni, pregledni, nediskriminatorni in sorazmerni. Vse obveznosti in pogoji, ki se naložijo v zvezi z dovoljenjem, morajo biti nediskriminatorni, pregledni in sorazmerni ter morajo biti povezani z zagotovljenimi storitvami ali omrežji.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da vlagatelj vloge za dovoljenje prejme pisno obrazložitev morebitne zavrnitve ali preklica dovoljenja oziroma uvedbe posebnih pogojev za ponudnika. V takih primerih ima vlagatelj pravico do pritožbe pri pritožbenem organu.

               5.Upravne pristojbine, naložene dobaviteljem, morajo biti objektivne, pregledne, nediskriminatorne in sorazmerne z upravnimi stroški, ki so razumno nastali pri upravljanju, nadzoru in izvrševanju obveznosti iz tega oddelka
                  26
               .

               PRILOGA SERVIN.5.24: Medomrežno povezovanje

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima ponudnik javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev pravico in, če to zahteva drug ponudnik javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev, obveznost, da se pogaja o medomrežnem povezovanju za namene zagotavljanja javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev.

               Člen SERVIN.5.25: Dostop in uporaba

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vsako zajeto podjetje ali ponudnik storitev druge pogodbenice dostop do javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev in do njihove uporabe pod razumnimi in nediskriminatornimi
                  27
                pogoji. Ta obveznost med drugim velja za odstavke 2 do 5.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo zajeta podjetja ali ponudniki storitev druge pogodbenice dostop do vseh javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev, ki se zagotavljajo v okviru njenih meja ali čez njene meje, ter do njihove uporabe, vključno z zasebnimi zakupljenimi vodi, in v ta namen zagotovi, da se tem podjetjem in ponudnikom ob upoštevanju odstavkov 5 in 6 dovoli:

               (a)kupiti ali zakupiti ter priključiti terminal ali drugo opremo, ki se povezuje z omrežjem in je potrebna za opravljanje njihovih dejavnosti;

               (b)medsebojno povezovanje zasebnih zakupljenih ali lastniških vodov z javnimi telekomunikacijskimi omrežji ali z vodi, ki jih zakupi ali so v lasti drugega zajetega podjetja ali ponudnika storitev; in

               (c)uporaba delovnih protokolov v okviru njihovih dejavnosti po lastni izbiri, razen tistih, ki so potrebni, da se javnosti zagotovi splošen dostop javnosti do telekomunikacijskih storitev.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko zajeta podjetja in ponudniki storitev druge pogodbenice uporabijo javna telekomunikacijska omrežja in javne telekomunikacijske storitve za prenos informacij na njeno ozemlje ali čez njene meje, vključno z njihovimi podjetniškimi komunikacijami, in za dostop do podatkov, vsebovanih v podatkovnih bazah ali kako drugače shranjenih v obliki, ki omogoča dostop do podatkov s čitalniki na ozemlju katere koli pogodbenice.

               4.Ne glede na odstavek 3 lahko pogodbenica sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev varnosti in zaupnosti komuniciranja, pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo kot prikrito omejevanje trgovine s storitvami ali kot sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije oziroma odprave ali omejevanja koristi na podlagi tega naslova.

               5.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se za dostop do javnih telekomunikacijskih omrežij ali storitev in njihovo uporabo ne postavljajo pogoji, razen tistih, ki so potrebni za:

               (a)zaščito odgovornosti za javne storitve ponudnikov javnih telekomunikacijskih omrežij in javnih telekomunikacijskih storitev, zlasti njihove zmožnosti, da dajejo svoje storitve na razpolago javnosti; ali

               (b)zaščito tehnične celovitosti javnih telekomunikacijskih omrežij ali storitev.

               Člen SERVIN.5.26: Reševanje sporov na področju telekomunikacij

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da v primeru spora med ponudniki telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz tega oddelka, in na zahtevo katere koli stranke, udeležene v sporu, regulativni organ za telekomunikacije v razumnem roku izda zavezujočo odločitev za rešitev spora.

               2.Odločitev regulativnega organa za telekomunikacije se objavi, pri čemer se upoštevajo zahteve glede poslovne zaupnosti. Zadevne stranke prejmejo natančno obrazložitev razlogov, na katerih temelji odločitev, in pravico do pritožbe zoper to odločitev v skladu s členom SERVIN.5.22(4) [Regulativni organ za telekomunikacije].

               3.Postopek iz odstavkov 1 do 2 nobeni zadevni stranki ne preprečuje, da vloži tožbo pri sodnem organu.

               Člen SERVIN.5.27: Ukrepi za varstvo konkurence, ki se uporabljajo za glavne ponudnike

               Vsaka pogodbenica uvede ali ohrani ustrezne ukrepe, z namenom da se ponudnikom telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev, ki so posamično ali skupaj glavni ponudniki, prepreči izvajanje ali nadaljevanje protikonkurenčne prakse. Te protikonkurenčne prakse vključujejo zlasti:

               (a)izvajanje protikonkurenčnega navzkrižnega subvencioniranja;

               (b)uporabo informacij, pridobljenih od konkurentov, s protikonkurenčnimi posledicami; in

               (c)nepravočasno zagotavljanje tehničnih informacij o bistvenih zmogljivostih ter komercialno pomembnih informacij, potrebnih za izvajanje storitev, drugim izvajalcem storitev.

               Člen SERVIN.5.28: Medomrežno povezovanje z glavnimi ponudniki

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da glavni ponudniki javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev zagotavljajo medomrežno povezovanje vsaki točki v omrežju, kjer je to tehnično izvedljivo. Tako medomrežno povezovanje se zagotovi:

               (a)pod nediskriminatornimi pogoji (tudi kar zadeva cene, tehnične standarde, specifikacije, kakovost in vzdrževanje) in s kakovostjo, ki ni slabša od tiste, ki se zagotavlja za lastne podobne storitve tega glavnega ponudnika ali za podobne storitve njegovih podružnic ali drugih povezanih enot;

               (b)pravočasno pod pogoji (vključno s cenami, tehničnimi standardi, specifikacijami, kakovostjo in vzdrževanjem), ki morajo biti pregledni, razumni, upoštevati ekonomsko smotrnost in biti dovolj nepovezani, da ponudniku ni treba plačati za omrežne elemente ali infrastrukture, ki niso potrebni za zagotavljanje storitve; in

               (c)na zahtevo na drugih točkah poleg omrežnih priključnih točk, ponujenih večini uporabnikov, in po cenah, v katerih se upoštevajo stroški gradnje potrebne dodatne infrastrukture.

               2.Postopki, ki se uporabljajo za medomrežno povezovanje z glavnim ponudnikom, se javno objavijo.

               3.Če je ustrezno, glavni ponudniki javno objavijo bodisi svojo ureditev medomrežnega povezovanja bodisi svoje referenčne ponudbe za medomrežno povezovanje.

               Člen SERVIN.5.29: Dostop do osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da glavni ponudniki na njenem ozemlju ponudnikom telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev dajo na voljo svojo osnovno infrastrukturo pod razumnimi, preglednimi in nediskriminatornimi pogoji za zagotavljanje javnih telekomunikacijskih storitev, razen kadar to ni potrebno za doseganje učinkovite konkurence, kar se ugotovi na podlagi zbranih dejstev in ocene trga, ki jo opravi regulativni organ za telekomunikacije. Osnovna infrastruktura glavnega dobavitelja lahko vključuje omrežne elemente, storitve zakupljenih vodov in pripadajoče zmogljivosti.

               Člen SERVIN.5.30: Omejeni viri

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se dodelitev in podelitev pravic do uporabe omejenih virov, vključno z radiofrekvenčnim spektrom, številkami in pravicami poti, izvajata na odprt, objektiven, pravočasen, pregleden, nediskriminatoren in sorazmeren način ter ob upoštevanju ciljev splošnega interesa. Postopki ter pogoji in obveznosti, povezani s pravico do uporabe, morajo temeljiti na objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih merilih.

               2.Trenutna uporaba dodeljenih frekvenčnih pasov se javno objavi, podrobna opredelitev radiofrekvenčnega spektra, dodeljenega za posebno državno uporabo, pa se ne zahteva.

               3.Pogodbenici se lahko za dodeljevanje spektra za komercialno uporabo zanašata na tržne pristope, kot so postopki zbiranja ponudb.

               4.Pogodbenici se zavedata, da ukrepi, s katerimi pogodbenica razporeja in dodeljuje spekter ter upravlja frekvenco, sami po sebi niso neskladni s členoma SERVIN.2.2 [Dostop do trga] in SERVIN.3.2 [Dostop do trga]. Vsaka pogodbenica obdrži pravico, da določi in uporablja ukrepe o upravljanju spektra in frekvenc, ki lahko omejujejo število ponudnikov komunikacijskih storitev, če to stori v skladu s tem sporazumom. Ta pravica vključuje možnost, da dodeli frekvenčne pasove, pri čemer upošteva sedanje in prihodnje potrebe ter razpoložljivost spektra.

               Člen SERVIN.5.31: Univerzalna storitev

               1.Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, ki jo želi ohraniti, ter določiti njen obseg in izvajanje.

               2.Vsaka pogodbenica upravlja obveznosti univerzalne storitve na sorazmeren, pregleden, objektiven in nediskriminatoren način, ki je nevtralen glede konkurence in ne pomeni večjega bremena, kot je potrebno za vrsto univerzalne storitve, ki jo opredeli pogodbenica.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so postopki za imenovanje ponudnikov univerzalne storitve odprti za vse ponudnike javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev. Imenovanje se izvede s pomočjo učinkovitega, preglednega in nediskriminacijskega mehanizma.

               4.Če se pogodbenica odloči, da bo izvajalcem univerzalne storitve izplačala nadomestilo, zagotovi, da takšno nadomestilo ne presega neto stroškov, ki jih povzroči obveznost zagotavljanja univerzalne storitve.

               Člen SERVIN.5.32: Prenosljivost številk

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki javnih komunikacijskih storitev zagotavljajo prenosljivost številk pod razumnimi pogoji.

               Člen SERVIN.5.33: Dostop do odprtega interneta

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi ponudniki storitev dostopa do interneta uporabnikom teh storitev omogočijo:

               (a)dostop do informacij in vsebin ter njihovo razširjanje, uporabo in ponujanje aplikacij in storitev po lastni izbiri, pri tem pa omrežje upravljajo na nediskriminatoren, razumen, pregleden in sorazmeren način; in

               (b)uporabo naprav po lastni izbiri, če takšne naprave ne ogrožajo varnosti drugih naprav, omrežja ali storitev, ki se zagotavljajo prek omrežja.

               2.Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena pogodbenicama ne preprečuje sprejetja ukrepov za zaščito javne varnosti v zvezi z uporabniki na spletu.

               Člen SERVIN.5.34: Zaupnost informacij

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki, ki pridobijo informacije od drugega ponudnika v postopku pogajanj v skladu s členi SERVIN.5.24 [Medomrežno povezovanje], SERVIN.5.25 [Dostop in uporaba], SERVIN.5.28 [Medsebojno povezovanje z glavnimi dobavitelji] in SERVIN.5.29 [Dostop do osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev], te informacije uporabljajo izključno za namen, za katerega so bile zagotovljene, in vedno spoštujejo zaupnost posredovanih ali shranjenih informacij.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi zaupnost komunikacij in povezanih podatkov o prometu, ki se prenašajo z uporabo javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev, ob upoštevanju zahteve, da ukrepi, ki se uporabljajo v ta namen, ne smejo biti niso sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo oziroma za prikrito omejevanje trgovine s storitvami.

               Člen SERVIN.5.35: Tuje lastništvo

               V zvezi z zagotavljanjem telekomunikacijskih omrežij in opravljanjem telekomunikacijskih storitev prek ustanavljanja in ne glede na člen SERVIN.2.7 [Neusklajeni ukrepi in izjeme] pogodbenica ne uvede zahtev za skupna podjetja ali omeji udeležbe tujega kapitala v smislu omejitve največjega odstotka tujega deleža ali skupne vrednosti posameznih tujih naložb ali tujih naložb skupaj.

               Člen SERVIN.5.36: Mednarodno mobilno gostovanje
                  28

               1.Pogodbenici si prizadevata sodelovati pri spodbujanju preglednih in razumnih cen storitev mednarodnega mobilnega gostovanja, in sicer na način, ki lahko pomaga spodbuditi rast trgovine med pogodbenicama in povečanje blaginje potrošnikov.

               2.Pogodbenici se lahko odločita sprejeti ukrepe za povečanje preglednosti in konkurence glede na cene mednarodnega mobilnega gostovanja in tehnološke alternative storitvam gostovanja, kot so:

               (a)zagotavljanje, da so informacije o maloprodajnih cenah zlahka dostopne končnim uporabnikom; in

               (b)čim večje zmanjšanje ovir za uporabo tehnoloških alternativ gostovanju, pri čemer imajo končni uporabniki, ki obiščejo ozemlje pogodbenice z ozemlja druge pogodbenice, dostop do telekomunikacijskih storitev z uporabo naprave po lastni izbiri.

               3.Vsaka pogodbenica spodbuja ponudnike javnih telekomunikacijskih storitev na svojem ozemlju, da dajo javnosti na voljo informacije o maloprodajnih cenah storitev mednarodnega mobilnega gostovanja za glasovne in podatkovne storitve ter storitve sporočil SMS, ki jih nudijo končnim uporabnikom ob obisku ozemlja druge pogodbenice.

               4.Nobena določba tega člana od pogodbenice ne zahteva, da določi cene ali pogoje storitev mednarodnega mobilnega gostovanja.

               Oddelek 5: Finančne storitve

               Člen SERVIN.5.37: Področje uporabe

               1.Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje finančnih storitev, poleg poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov 1 in 2 tega poglavja.

               2.V tem oddelku izraz „dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ iz točke (f) člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov] pomeni naslednje
                  29
               :

               (a)dejavnosti, ki jih opravljajo centralna banka ali monetarni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pri uresničevanju monetarne ali tečajne politike;

               (b)dejavnosti, ki so del zakonsko določenega sistema socialne varnosti ali javnega pokojninskega načrta; in

               (c)druge dejavnosti ali storitve, ki jih opravlja javni subjekt za račun ali z jamstvom oziroma uporabo finančnih sredstev pogodbenice ali njenih javnih subjektov.

               3.Če pogodbenica dovoli, da njeni ponudniki finančnih storitev opravljajo katero koli dejavnost iz točk (b) ali (c) odstavka 2 tega člena v konkurenci z javnim subjektom ali ponudnikom finančnih storitev, za namene uporabe točke (f) člena SERVIN.1.2 [Opredelitev pojmov] „dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ ne vključujejo teh dejavnosti.

               4.Točka (a) člena SERVIN.1.2 [Opredelitev pojmov] se ne uporablja za storitve, ki jih zajema ta oddelek.

               Člen SERVIN.5.38: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu:

               (a)„finančna storitev“ pomeni katero koli storitev finančne narave, ki jo ponuja ponudnik finančnih storitev pogodbenice in obsega naslednje dejavnosti:

               (i)
                     zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:

               (A)
                     neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem):

               (aa)
                     življenjsko;

               (bb)
                     neživljenjsko;

               (B)
                     pozavarovanja in retrocesije;

               (C)
                     posredovanje v zavarovalništvu, kot je posredništvo in zastopanje; in

               (D)
                     pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov;

               (ii)
                     bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja):

               (A)
                     sprejemanje depozitov in drugih povratnih sredstev od občanov;

               (B)
                     vse vrste posojil, med drugim potrošniška in hipotekarna posojila, faktoring ter financiranje komercialnih poslov;

               (C)
                     finančni zakup;

               (D)
                     opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, vključno s kreditnimi, plačilnimi debetnimi karticami, potovalnimi čeki in bančnimi menicami;

               (E)
                     garancije in obveznosti;

               (F)
                     trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na trgu OTC ali drugače:

               (aa)z instrumenti trga denarja (vključno s čeki, menicami, depozitnimi certifikati);

               (bb)s tujo valuto;

               (cc)z izvedenimi finančnimi instrumenti, med njimi s terminskimi pogodbami in opcijami;

               (dd)z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri;

               (ee)s prenosljivimi vrednostnimi papirji in

               (ff)z drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji in finančnimi sredstvi, vključno s plemenitimi kovinami;

               (G)
                     sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitev, povezanih s temi izdajami;

               (H)
                     denarnoposredniški posli;

               (I)
                     upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vseh oblik upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotnih storitev in storitev skrbniških skladov;

               (J)
                     storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji;

               (K)
                     zagotavljanje in prenos finančnih informacij, obdelava finančnih podatkov in z njimi povezane programske opreme; ter

               (L)
                     svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti iz točk (A) do (K), vključno z bonitetnimi podatki in analizo, raziskavami in svetovanjem glede naložb in portfelja, svetovanjem pri nakupih ter prestrukturiranju in strategiji podjetij;

               (b)„ponudnik finančnih storitev“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi opravljati ali opravlja finančne storitve, vendar ne vključuje javnega subjekta;

               (c)„nova finančna storitev“ pomeni storitev finančne narave, vključno s storitvami, povezanimi z obstoječimi in novimi izdelki ali načinom dobave izdelka, ki je ne opravlja noben ponudnik finančnih storitev na ozemlju pogodbenice, opravlja pa se na ozemlju druge pogodbenice;

               (d)„javni subjekt“ pomeni:

               (i)
                     vlado, centralno banko ali monetarni organ pogodbenice ali subjekt, ki je v lasti ali pod nadzorom pogodbenice, ki se ukvarja predvsem z izvajanjem vladnih nalog ali dejavnosti za vladne namene, brez subjektov, ki se ukvarjajo zlasti z opravljanjem finančnih storitev pod komercialnimi pogoji; ali

               (ii)
                     zasebni subjekt, ki opravlja naloge, kakršne običajno opravlja centralna banka ali monetarni organ, kadar opravlja navedene naloge;

               (e)„samoregulativna organizacija“ pomeni kateri koli nevladni organ, med drugim terminsko borzo ali trg, borzo ali trg za vrednostne papirje, klirinško agencijo ali katero koli drugo organizacijo ali združenje, ki v skladu z zakoni ali pooblastilom centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organov izvaja zakone in predpise ali nadzor nad ponudniki finančnih storitev, če je ustrezno.

               Člen SERVIN.5.39: Previdnostna izjema

               1.Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne preprečuje, da bi sprejela ali ohranila ukrepe iz bonitetnih razlogov
                  30
               , kot so:

               (a)zaščita vlagateljev, depozitarjev, imetnikov police ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s ponudnikom finančnih storitev; ali

               (b)zagotavljanje celovitosti in stabilnosti finančnega sistema pogodbenice.

               2.Kadar taki ukrepi niso v skladu z določbami tega sporazuma, se ne uporabljajo na način, ki pogodbenici omogoča izogibanje zavezam ali obveznostim iz tega sporazuma.

               Člen SERVIN.5.40: Zaupne informacije

               Brez poseganja v tretji del [Sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah] nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne nalaga obveznosti razkritja informacij, ki zadevajo posle in račune posameznih strank, ali katerih koli zaupnih ali varovanih informacij, s katerimi razpolagajo javni subjekti.

               Člen SERVIN.5.41: Mednarodni standardi

               Pogodbenici si po svojih najboljših močeh prizadevata zagotoviti, da se na njunem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi v sektorju finančnih storitev za regulacijo in nadzor, za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom. Takšni mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim tisti, ki so jih sprejeli: skupina G20; Odbor za finančno stabilnost; Baselski odbor za bančni nadzor, zlasti njegova „temeljna načela za učinkovit bančni nadzor“; Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov, zlasti njegova „Temeljna načela zavarovanja“; Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev, zlasti njegovi „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“; Projektna skupina za finančno ukrepanje; in Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

               Člen SERVIN.5.42: Nove finančne storitve na ozemlju pogodbenice

               1.Vsaka pogodbenica ponudniku finančnih storitev druge pogodbenice s sedežem na njenem ozemlju dovoli opravljanje vsakršne nove finančne storitve, opravljanje katere bi pogodbenica dovolila tudi lastnim ponudnikom finančnih storitev v podobnih okoliščinah v skladu z njenim pravom, pod pogojem da uvedba nove finančne storitve ne zahteva sprejetja novega zakona ali spremembe obstoječega zakona. To ne velja za podružnice druge pogodbenice, ustanovljene na ozemlju pogodbenice.

               2.Pogodbenica lahko določi institucionalno in pravno obliko, prek katere se storitev lahko opravlja, in lahko za opravljanje te storitve zahteva odobritev. Kadar se zahteva taka odobritev, se odločitev o tem sprejme v razumnem roku, dovoljenje pa se lahko zavrne samo iz bonitetnih razlogov.

               Člen SERVIN.5.43: Samoregulativne organizacije

               Če pogodbenica za opravljanje finančnih storitev na svojem ozemlju od ponudnikov finančnih storitev druge pogodbenice zahteva članstvo, udeležbo v kateri koli samoregulativni organizaciji, ali dostop do nje, zagotovi, da zadevna samoregulativna organizacija izpolnjuje obveznosti iz členov SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi], SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi].

               Člen SERVIN.5.44: Klirinški in plačilni sistemi

               Pogodbenica pod pogoji, ki priznavajo nacionalno obravnavo, ponudnikom finančnih storitev druge pogodbenice s sedežem na njenem ozemlju odobri dostop do plačilnih in klirinških sistemov, ki jih upravljajo javni subjekti, ter do uradnih sistemov financiranja in refinanciranja, ki so na voljo pri običajnem izvajanju rednega poslovanja. Ta člen ne dodeljuje dostopa do mehanizmov centralnih bank, ki refinancirajo posojila poslovnim bankam v pogodbenici.

               Oddelek 6: Storitve mednarodnega pomorskega prevoza

               Člen SERVIN.5.45: Področje uporabe in opredelitev pojmov

               1.Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza, poleg poglavij 1, 2, 3 in 4 ter oddelka 1 tega poglavja.

               2.Za namene tega oddelka in poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova:

               (a)„storitve mednarodnega pomorskega prevoza“ pomeni prevoz potnikov ali tovora z morskimi plovili med pristaniščem ene pogodbenice in pristaniščem druge pogodbenice ali tretje države, oziroma med pristanišči različnih držav članic, in vključuje neposredno sklepanje pogodb s ponudniki drugih storitev prevoza, z namenom, da se zajamejo operacije prevoza od vrat do vrat ali multimodalnega prevoza v okviru enotnega prevoznega dokumenta, ne vključuje pa pravice do opravljanja drugih vrst prevoznih storitev;

               (b)„prevoz od vrat do vrat ali multimodalni prevoz“ pomeni prevoz mednarodnega tovora z več kot eno vrsto prevoza, ki vključuje mednarodni pomorski del prevozne verige, in sicer na podlagi enotnega prevoznega dokumenta;

               (c)„mednarodni tovor“ pomeni tovor, ki se prevaža med pristaniščem ene pogodbenice in pristaniščem druge pogodbenice ali tretje države ali med pristanišči različnih držav članic;

               (d)„pomožne pomorske storitve“ pomeni storitve pretovarjanja v pomorstvu, storitve carinjenja, storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike, storitve pomorskih agencij, pomorske storitve odpreme tovora in storitve skladiščenja;

               (e)„pretovarjanje v pomorstvu“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo družbe za natovarjanje in raztovarjanje ladij, vključno z upravljavci terminalov, vendar brez neposrednih dejavnosti pristaniških delavcev, če so ti delavci organizirani neodvisno od družb za natovarjanje in raztovarjanje ladij ali za upravljanje terminalov; zajete dejavnosti vključujejo organizacijo in nadzor:

               (i)
                     natovarjanja tovora na ladjo ali raztovarjanja tovora z ladje;

               (ii)
                     priveza ali razveza tovora in

               (iii)
                     sprejema ali dostave in hrambe tovora pred odpremo ali po raztovoru;

               (f)„storitve carinjenja“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo opravljanje formalnosti carinjenja pri uvozu, izvozu ali prevozu tovora čez državo v imenu druge strani, ne glede na to, ali so te storitve glavna dejavnost ponudnika storitev ali običajna dopolnilna dejavnost njegove glavne dejavnosti;

               (g)„storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike“ pomenijo dejavnosti, ki zajemajo skladiščenje, polnjenje, praznjenje ali popravilo zabojnikov ter pripravljanje zabojnikov za odpremo, tako na območju pristanišč kot v notranjosti države;

               (h)„storitve pomorskih agencij“ pomeni dejavnosti posrednika, ki na danem geografskem območju zastopa poslovne interese ene ali več linijskih ali ladjarskih družb, in sicer za naslednje namene:

               (i)
                     trženje in prodajo storitev pomorskega prevoza in sorodnih storitev, od navedbe cen do izdajanja računov, ter izdajanje ladijskih nakladnic v imenu linij ali družb, nakup in preprodajo potrebnih sorodnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanje poslovnih informacij; in

               (ii)
                     organizacijske dejavnosti v imenu linij ali družb v zvezi s pristankom ladij ali po potrebi prevzemom tovora.

               (i)„oskrbovalne storitve“ pomeni, brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo štejejo za kabotažo, prevoz mednarodnega tovora po morju do pristanišč in naprej, vključno s kontejnerskim, kosovnim ter suhim in tekočim razsutim tovorom, med pristanišči na ozemlju pogodbenice, pod pogojem, da je tak mednarodni tovor „na poti“, torej je usmerjen v namembni kraj zunaj ozemlja navedene pogodbenice oziroma prihaja iz pristanišča odpreme zunaj ozemlja navedene pogodbenice;

               (j)„storitve odpreme tovora“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo organiziranje in spremljanje odpremnih postopkov v imenu naročnikov prevoza z urejanjem prevoznih ter sorodnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanjem poslovnih informacij;

               (k)„pristaniške storitve“ pomeni storitve, ki jih upravni organ pristanišča, njegovi podizvajalci ali drugi ponudniki storitev v podporo prevozu tovora ali potnikov opravljajo znotraj območja pomorskega pristanišča ali na plovni poti do takšnega območja; ter

               (l)„storitve skladiščenja“ pomeni storitve skladiščenja zamrznjenega ali ohlajenega blaga, storitve skladiščenja nepakiranih tekočin ali plina in druge storitve skladiščenja.

               Člen SERVIN.5.46: Obveznosti

               1.Brez poseganja v neusklajene ukrepe ali druge ukrepe iz členov SERVIN.2.7 [Neskladni ukrepi in izjeme] in SERVIN.3.6 [Neusklajeni ukrepi] vsaka pogodbenica izvaja načelo neomejenega dostopa do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni podlagi, tako da:

               (a)ladjam, ki plujejo pod zastavo druge pogodbenice ali jih upravljajo ponudniki storitev druge pogodbenice, namenja obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svojim ladjam, med drugim glede:

               (i)
                     dostopa do pristanišč;

               (ii)
                     uporabe infrastrukture;

               (iii)
                     uporabe pomožnih storitev za pomorski prevoz; ter

               (iv)
                     carinskih objektov in določitve privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje; vključno s povezanimi pristojbinami in taksami;

               (b)ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice pod pogoji, ki so razumni in ne manj ugodni od tistih, ki veljajo za njene dobavitelje ali plovila oziroma za plovila ali ponudnike iz tretje države (vključno s pristojbinami in taksami, specifikacijami in kakovostjo opravljenih storitev), ponudi naslednje pristaniške storitve: pilotiranje, vleko in pomoč z vlačilcem, oskrbo z živili in gorivom, obnovitev zaloge vode, pobiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov, storitve pristaniškega kapitana, plovne pripomočke, opremo za nujna popravila, storitve sidranja in priveza, storitve privezovanja in odvezovanja ter operativne storitve na kopnem, ki so bistvenega pomena za delovanje ladje, vključno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko;

               (c)ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice, po potrebi z dovoljenjem pristojnega organa, dovoli, da med pristanišči Združenega kraljestva ali med pristanišči države članice premestijo svoje ali zakupljene prazne zabojnike, ki se ne prevažajo kot tovor za plačilo; ter

               (d)ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice omogoči, da opravljajo oskrbovalne storitve med pristanišči Združenega kraljestva ali med pristanišči države članice, po potrebi z dovoljenjem pristojnega organa.

               2.Pogodbenica pri uporabi načel iz odstavka 1:

               (a)ne uvede dogovorov o delitvi tovora v prihodnje sporazume s tretjimi državami o storitvah mednarodnega pomorskega prevoza, vključno s prevozom suhega in tekočega razsutega tovora ter linijskim prevozom, če pa taki dogovori o delitvi tovora obstajajo v predhodnih sporazumih, jih v razumnem roku odpove;

               (b)ne sprejme oziroma ne ohrani ukrepa, ki določa, da se ves mednarodni tovor ali del tega tovora prevaža le s plovili, registriranimi v zadevni pogodbenici ali v lasti ali pod nadzorom državljanov navedene pogodbenice;

               (c)odpravi vse in hkrati ne uvede novih enostranskih ukrepov ali upravnih, tehničnih in drugih ovir, ki bi lahko pomenile prikrito omejitev ali bi lahko imele diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza; in

               (d)ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice ne prepreči, da z drugimi ponudniki prevoznih storitev neposredno sklenejo pogodbe za prevoze od vrat do vrat ali multimodalne prevoze.

               Oddelek 7: Pravne storitve

               Člen SERVIN.5.47: Področje uporabe

               1.Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje določenih pravnih storitev, poleg poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov 1 in 2 tega poglavja.

               2.Nič v tem oddelku ne vpliva na pravico pogodbenice, da nediskriminatorno uredi in nadzoruje opravljanje določenih pravnih storitev na svojem ozemlju.

               Člen SERVIN.5.48: Opredelitve pojmov

               Za namene tega oddelka:

               (a)„določene pravne storitve“ pomenijo pravne storitve v zvezi s pravom domače jurisdikcije in mednarodnim javnim pravom, razen prava Evropske unije;

               (b)„domača jurisdikcija“ pomeni jurisdikcijo (ali del jurisdikcije) države članice ali Združenega kraljestva, v kateri je odvetnik pridobil poklicni naziv v domači jurisdikciji, ali v primeru odvetnika, ki je pridobil poklicni naziv v domači jurisdikciji v več kot eni jurisdikciji, katero koli od teh jurisdikcij;

               (c)„pravo domače jurisdikcije“ pomeni pravo domače jurisdikcije odvetnika
                  31
               ;

               (d)„poklicni naziv v domači jurisdikciji“ pomeni:

               (i)za odvetnika iz Unije poklicni naziv, pridobljen v državi članici, ki dovoljuje opravljanje pravnih storitev v tej državi članici; ali

               (ii)za odvetnika iz Združenega kraljestva naziv advokat, barrister ali solicitor, ki dovoljuje opravljanje pravnih storitev v katerem koli delu jurisdikcije Združenega kraljestva;

               (e)„odvetnik“ pomeni:

               (i)fizično osebo Unije, ki je v državi članici pooblaščena za opravljanje pravnih storitev pod poklicnim nazivom v domači jurisdikciji; ali

               (ii)fizično osebo Združenega kraljestva, ki ima v katerem koli delu jurisdikcije Združenega kraljestva dovoljenje za opravljanje pravnih storitev pod poklicnim nazivom v domači jurisdikciji;

               (f)
                     (f)„odvetnik druge pogodbenice“ pomeni:

               (i)kadar je „druga pogodbenica“ Unija, odvetnika iz točke (e)(i); ali

               (ii)kadar je „druga pogodbenica“ Združeno kraljestvo, odvetnika iz točke (e)(ii); in

               (g)„pravne storitve“ pomenijo naslednje storitve:

               (i) storitve pravnega svetovanja in

               (ii) storitve pravne arbitraže, sprave in mediacije (razen takih storitev, če jih opravljajo fizične osebe, kot je določeno v členu SERVIN.4.1 [Področje uporabe in opredelitve pojmov]
                  32
               .

               „Pravne storitve“ ne vključujejo pravnega zastopanja pred upravnimi agencijami, sodišči in drugimi ustrezno ustanovljenimi uradnimi razsodišči pogodbenice, pravnega svetovanja in storitev pravnega overjanja, dokumentiranja in potrjevanja, ki jih opravljajo pravni strokovnjaki, pooblaščeni za izvajanje javnih funkcij na področju pravosodja, kot so notarji, „huissiers de justice“ ali drugi „officiers publics et ministériels“, ter storitev sodnih izvršiteljev, imenovanih z uradnim vladnim aktom.

               Člen SERVIN.5.49: Obveznosti

               1. Pogodbenica dovoli odvetniku druge pogodbenice, da na njenem ozemlju opravlja določene pravne storitve pod svojim poklicnim nazivom v domači jurisdikciji v skladu s členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN 3.2 [Dostop do trga], SERVIN 3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.4.4. [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki].

               2.
                     Kadar pogodbenica (jurisdikcija gostiteljica) kot pogoj, da odvetnik druge pogodbenice opravlja določene pravne storitve v skladu z odstavkom 1, zahteva registracijo na svojem ozemlju, zahteve in postopek za tako registracijo ne smejo:

               (a)biti manj ugodni od tistih, ki se uporabljajo za fizično osebo iz tretje države, ki na ozemlju jurisdikcije gostiteljice opravlja pravne storitve v zvezi s pravom tretje države ali mednarodnim javnim pravom pod svojim poklicnim nazivom v tretji državi ter

               (b)pomeniti ali biti enakovredni zahtevi po prekvalifikaciji ali sprejemu v pravni poklic jurisdikcije gostiteljice.

               3.
                     Odstavek 4 se uporablja za opravljanje določenih pravnih storitev v skladu z odstavkom 1 prek ustanavljanja.

               4.
                     Pogodbenica dovoli pravni osebi druge pogodbenice, da na njenem ozemlju ustanovi podružnico, prek katere se opravljajo določene pravne storitve
                  33
                v skladu z odstavkom 1, in sicer v skladu s poglavjem 2 [Liberalizacija naložb] tega naslova in pod pogoji iz njega. To ne posega v zahteve, da je določen odstotek delničarjev, lastnikov, partnerjev ali direktorjev pravne osebe usposobljen ali opravlja določen poklic, kot na primer odvetniki ali računovodje.

               Člen SERVIN.5.50: Neusklajeni ukrepi

               1.Člen 5.49 [Obveznosti] se ne uporablja za:

               (a)noben obstoječ neuskajen ukrep pogodbenice na ravni:

               (i)za Unijo:

               (A) ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B) centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (C) regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (D) lokalni ravni, z izjemo lokalne ravni iz točke (C); ter

               (ii)za Združeno kraljestvo:

               centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi];

               (B)regionalni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN-1 [Obstoječi ukrepi]; ali

               (C)lokalne ravni države;

               (b)nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neusklajenega ukrepa iz točke (a); ali

               (c)spremembo katerega koli neusklajenega ukrepa iz točk (a) in (b), kolikor to ne zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členom SERVIN.5.49 [Obveznosti].

               2. Člen SERVIN.5.49 [Obveznosti] se ne uporablja za ukrep pogodbenice, ki je skladen s pridržki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge SERVIN-2 [Prihodnji ukrepi].

               3.
                     Ta oddelek se uporablja brez poseganja v Prilogo SERVIN-4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki].

               Naslov III: Digitalna trgovina

               Poglavje 1: Splošne določbe

               Člen DIGIT.1 Cilj

               Cilj tega naslova je olajšati digitalno trgovino, obravnavati neupravičene ovire za trgovino, ki jih omogočajo elektronska sredstva, ter zagotoviti odprto, varno in zaupanja vredno spletno okolje za podjetja in potrošnike.

               Člen DIGIT.2: Področje uporabe

               1.
                     Ta naslov se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na trgovino, ki jo omogočajo elektronska sredstva.

               2.
                     To poglavje se ne uporablja za avdiovizualne storitve.

               Člen DIGIT.3 Pravica do urejanja

               Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo pravico do zakonskega urejanja na svojem ozemlju za doseganje legitimnih ciljev politike, kot so varovanje javnega zdravja, socialne storitve, javno izobraževanje, varnost, okolje, vključno s podnebnimi spremembami, javna morala, socialno varstvo ali varstvo potrošnikov, varstvo zasebnosti in podatkov ali spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti.

               Člen DIGIT.4 Izjeme

               Pojasniti je treba, da ta naslov pogodbenicama ne preprečuje sprejetja ali ohranitve ukrepov v skladu s členom EXC.1 [Splošne izjeme], členom EXC.4 [Varnostne izjeme] in členom SERVIN.5.39 [Bonitetna izjema] iz razlogov javnega interesa, ki so navedeni v teh členih.

               Člen DIGIT.5: Opredelitev pojmov

               1.V tem naslovu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov] naslova II [Storitve in naložbe] tega razdelka.

               2.V tem naslovu:

               (a)„potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko storitev za namene, ki niso poklicni;

               (b)„sporočilo za neposredno trženje“ pomeni vsako obliko komercialnega oglaševanja, s katero fizična ali pravna oseba prek javne telekomunikacijske storitve uporabniku neposredno posreduje tržna sporočila, in zajema vsaj elektronsko pošto ter besedilna in multimedijska sporočila (SMS in MMS);

               (c)„elektronska avtentikacija“ pomeni elektronski postopek, ki omogoča potrditev:

               (I)elektronske identifikacije fizične ali pravne osebe ali

               (II)izvor in celovitost podatkov v elektronski obliki;

               (d)„storitev elektronske priporočene dostave“ pomeni storitev, ki omogoča prenos podatkov med tretjimi stranmi z elektronskimi sredstvi, zagotavlja dokaze o ravnanju s prenesenimi podatki, vključno z dokazilom o oddaji in prejemu podatkov, ter prenesene podatke varuje pred izgubo, krajo, poškodbo ali kakršno koli nepooblaščeno spremembo;

               (e)„elektronski žig“ pomeni podatke v elektronski obliki, ki jih uporablja pravna oseba in so dodani drugim podatkom v elektronski obliki ali so z njimi logično povezani, da se zagotovita izvor in celovitost povezanih podatkov;

               (f)„elektronski podpis“ pomeni podatke v elektronski obliki, ki so dodani drugim podatkom v elektronski obliki ali so z njimi logično povezani in ki:

               (I)jih uporablja fizična oseba za izražanje strinjanja s podatki v elektronski obliki, na katere se nanašajo, ter

               (II)so povezani s podatki v elektronski obliki, na katere se nanašajo, na tak način, da je mogoče odkriti vsako naknadno spremembo podatkov;

               (g)„elektronski časovni žig“ pomeni podatke v elektronski obliki, ki druge podatke v elektronski obliki povezujejo z določenim trenutkom in tako zagotavljajo dokaz, da so slednji podatki v tistem trenutku obstajali;

               (h)„elektronska storitev zaupanja“ pomeni elektronsko storitev, ki zajema:

               (I)ustvarjanje, preverjanje in potrjevanje elektronskih podpisov, elektronskih žigov, elektronskih časovnih žigov, storitev elektronske priporočene dostave in potrdil, povezanih s temi storitvami;

               (II)ustvarjanje, preverjanje in potrjevanje potrdil za avtentikacijo spletišč ali

               (III)hrambo elektronskih podpisov, žigov ali potrdil, povezanih s temi storitvami;

               (i)„vladni podatki“ pomenijo podatke, ki so v lasti katere koli ravni države in nevladnih organov pri izvajanju pooblastil, ki jim jih dodeli katera koli raven države, ali s katerimi navedeni razpolagajo;

               (j)„javna telekomunikacijska storitev“ pomeni vsako telekomunikacijsko storitev, ki je splošno dostopna javnosti;

               (k)„uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko storitev.

               Poglavje 2: Pretok podatkov in varstvo osebnih podatkov

               Člen DIGIT.6 Čezmejni pretok podatkov

               1.Pogodbenici sta zavezani zagotavljanju čezmejnega pretoka podatkov, da bi olajšali trgovino v digitalnem gospodarstvu. V ta namen pogodbenica čezmejnega pretoka podatkov med pogodbenicama ne sme omejevati:

               (a)z zahtevanjem uporabe računalniških zmogljivosti ali omrežnih elementov na ozemlju pogodbenice za obdelavo, vključno z naložitvijo uporabe računalniških zmogljivosti ali omrežnih elementov, ki so certificirani ali odobreni na ozemlju pogodbenice;

               (b)z zahtevanjem lokalizacije podatkov na ozemlju pogodbenice za shranjevanje ali obdelavo;

               (c)s prepovedjo shranjevanja ali obdelave na ozemlju druge pogodbenice ali

               (d)s pogojevanjem čezmejnega prenosa podatkov z uporabo računalniških zmogljivosti ali omrežnih elementov na ozemlju pogodbenic ali z zahtevami glede lokalizacije na ozemlju pogodbenic.

               2.Pogodbenici spremljata izvajanje te določbe in ocenita njeno delovanje v treh letih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma. Pogodbenica lahko kadar koli predlaga drugi pogodbenici, naj pregleda seznam omejitev iz odstavka 1. Take zahteve je treba obravnavati z razumevanjem.

               Člen DIGIT.7 Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti

               1.Vsaka pogodbenica priznava, da imajo posamezniki pravico do varstva osebnih podatkov in zasebnosti ter da visoki standardi v zvezi s tem prispevajo k zaupanju v digitalno gospodarstvo in k razvoju trgovine.

               2.Nič v tem sporazumu pogodbenici ne preprečuje, da sprejme ali ohrani ukrepe za varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, vključno v zvezi s čezmejnimi prenosi podatkov, če pravo pogodbenice določa instrumente, ki omogočajo prenose pod pogoji za splošno uporabo
                  34
                za varstvo prenesenih podatkov.

               3.Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o vsakem ukrepu iz odstavka 2, ki ga sprejme ali ohrani.

               Poglavje 3: Posebne določbe

               Člen DIGIT.8 Carine za elektronske prenose

               1.Elektronski prenosi se štejejo za opravljanje storitve v smislu naslova II [Storitve in naložbe] tega razdelka.

               2.Pogodbenici ne uvedeta carin za elektronske prenose.

               Člen DIGIT.9 Odsotnost predhodnega dovoljenja

               1.Pogodbenica ne zahteva predhodnega dovoljenja za opravljanje storitve z elektronskimi sredstvi zgolj zato, ker se storitev opravlja prek spleta, in ne sprejme ali ohranja katere koli druge zahteve z enakovrednim učinkom.

               Storitev se opravlja prek spleta, kadar se opravlja z elektronskimi sredstvi in brez sočasne navzočnosti strank.

               2.Odstavek 1 se ne uporablja za telekomunikacijske storitve, radiodifuzne storitve, storitve iger na srečo, storitve pravnega zastopanja ali storitve notarjev in podobnih poklicev, če so neposredno in specifično povezane z izvrševanjem javnih pooblastil.

               Člen DIGIT.10: Sklepanje pogodb z elektronskimi sredstvi

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se pogodbe lahko sklepajo elektronsko in da njeno pravo ne ustvarja ovir za uporabo elektronskih pogodb niti ne povzroča, da pogodbe ne bi imele pravnega učinka in ne bi bile veljavne zgolj zaradi tega, ker so bile sklenjene z elektronskimi sredstvi.

               2.Odstavek 1 se ne uporablja za:

               (a)radiodifuzne storitve;

               (b)storitve iger na srečo;

               (c)storitve pravnega zastopanja;

               (d)storitve notarjev in podobnih poklicev, če so neposredno in specifično povezane z izvrševanjem javnih pooblastil;

               (e)pogodbe, za katere je potrebna osebna navzočnost;

               (f)pogodbe za ustanovitev ali prenos pravic na nepremičninah;

               (g)pogodbe, za katere zakon določa sodelovanje sodišč, javnih organov ali poklicev, ki izvršujejo javna pooblastila;

               (h)pogodbe o poroštvu in sekundarnem zavarovanju, ki jih sklepajo osebe zunaj svoje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, ali

               (i)pogodbe, ki jih ureja družinsko ali dedno pravo.

               Člen DIGIT.11 Elektronska avtentikacija in elektronske storitve zaupanja

               1.Pogodbenica ne odreka pravnega učinka elektronskega dokumenta, elektronskega podpisa, elektronskega žiga ali elektronskega časovnega žiga ali podatkov, poslanih in prejetih z uporabo storitve elektronske priporočene dostave, in njihove dopustnosti kot dokazov v pravnih postopkih zgolj zato, ker so v elektronski obliki.

               2.Pogodbenica ne sprejme ali ohrani ukrepov, ki bi:

               (a)strankam v elektronski transakciji prepovedovali vzajemno določitev ustreznih elektronskih načinov avtentikacije za svoje transakcije ali

               (b)strankam v elektronski transakciji preprečevali, da bi lahko sodnim in upravnim organom dokazale, da je uporaba elektronske avtentikacije ali elektronske storitve zaupanja v tej transakciji skladna s pravnimi zahtevami, ki se uporabljajo.

               3.Ne glede na odstavek 2 lahko pogodbenica zahteva, da za posebno kategorijo transakcij metodo elektronske avtentikacije ali storitve zaupanja certificira organ, akreditiran v skladu z njenim pravom, ali da ta metoda izpolnjuje določene standarde delovanja, ki so objektivni, pregledni in nediskriminatorni ter se nanašajo samo na posebne značilnosti zadevne kategorije transakcij.

               Člen DIGIT.12: Prenos izvorne kode ali dostop do nje

               1.Pogodbenica ne zahteva prenosa izvorne kode programske opreme, ki je v lasti fizične ali pravne osebe druge pogodbenice, ali dostopa do nje.

               2.Pojasniti je treba:

               (a)da se za ukrepe, ki jih pogodbenica sprejme ali ohrani v okviru certifikacijskega postopka, uporabljajo splošne izjeme, varnostne izjeme in bonitetna izjema iz člena DIGIT.4 [Izjeme]; in

               (b)da se odstavek 1 ne uporablja, če fizična ali pravna oseba druge pogodbenice prostovoljno prenese izvorno kodo ali odobri dostop do nje na komercialni podlagi, na primer v okviru posla javnega naročila ali prosto izpogajane pogodbe.

               3.Nič v tem členu ne vpliva na:

               (a)zahtevo sodišča ali upravnega sodišča ali zahtevo organa, pristojnega za konkurenco, v skladu s konkurenčnim pravom pogodbenice, da se prepreči ali odpravi omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

               (b)zahtevo regulatornega organa v skladu z zakoni ali drugimi predpisi pogodbenice v zvezi z varovanjem javne varnosti v zvezi z uporabniki na spletu, ob upoštevanju zaščitnih ukrepov pred nepooblaščenim razkritjem;

               (c)varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ter

               (d)pravico pogodbenice, da sprejme ukrepe v skladu s členom III Sporazuma o javnih naročilih, kot je vključen v člen PPROC.2 [Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna naročila] naslova VI [Javna naročila] tega razdelka.

               Člen DIGIT.13 Zaupanje potrošnikov na spletu

               1.Ob priznavanju pomena krepitve zaupanja potrošnikov v digitalno trgovino vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varstva potrošnikov, ki so udeleženi v transakcijah elektronskega poslovanja, kar med drugim vključuje ukrepe, ki:

               (a)prepovedujejo goljufive in zavajajoče poslovne prakse;

               (b)od dobaviteljev blaga in storitev zahtevajo, da ravnajo v dobri veri in spoštujejo poštene poslovne prakse, vključno s prepovedjo zaračunavanja nenaročenega blaga in storitev potrošnikom;

               (c)od dobaviteljev blaga ali storitev zahtevajo, da potrošnikom zagotavljajo jasne in izčrpne informacije, tudi kadar delujejo prek posredniških ponudnikov storitev, o svoji identiteti in kontaktnih podatkih, zadevni transakciji, vključno z glavnimi značilnostmi blaga ali storitev in polno ceno, ki vključuje vse veljavne stroške, ter pravicah potrošnikov, ki se uporabljajo (v primeru posredniških ponudnikov storitev to vključuje omogočanje zagotavljanja takih informacij s strani dobavitelja blaga ali storitev), ter

               (d)potrošnikom omogočajo dostop do pravnih sredstev, če so bile kršene njihove pravice, vključno s pravico do povračila škode, če so bili blago ali storitve plačani in niso bili dostavljeni ali zagotovljeni v skladu z dogovorom.

               2.Pogodbenici priznavata pomen podelitve ustreznih izvršilnih pooblastil svojim organom za varstvo potrošnikov ali drugim ustreznim organom ter pomen sodelovanja med temi organi, da se zagotovi varstvo potrošnikov in okrepi zaupanje potrošnikov na spletu.

               Člen DIGIT.14 Neželena sporočila za neposredno trženje

               1.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da so uporabniki učinkovito zaščiteni pred neželenimi sporočili za neposredno trženje.

               2.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da se sporočila za neposredno trženje ne pošiljajo uporabnikom, ki so fizične osebe, razen če so v skladu z zakonodajo vsake pogodbenice soglašali s prejemanjem takih sporočil.

               3.
                     Ne glede na odstavek 2 pogodbenica fizičnim ali pravnim osebam, ki so v skladu s pogoji, določenimi v zakonodaji te pogodbenice, zbrale kontaktne podatke uporabnika v okviru dobave blaga ali opravljanja storitev, dovoli, da temu uporabniku pošiljajo sporočila za neposredno trženje v zvezi s podobnim blagom ali storitvami, ki jih ponujajo.

               4.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da so sporočila za neposredno trženje jasno prepoznavna kot taka, da je jasno razvidno, v čigavem imenu so poslana, ter da vsebujejo potrebne informacije, da lahko uporabniki brezplačno in kadar koli zahtevajo prenehanje njihovega pošiljanja.

               5.
                     Vsaka pogodbenica uporabnikom omogoči dostop do pravnih sredstev zoper pošiljatelje sporočil za neposredno trženje, ki ne spoštujejo ukrepov, sprejetih ali ohranjenih v skladu z odstavki 1 do 4.

               Člen DIGIT.15 Odprti vladni podatki

               1.Pogodbenici priznavata, da olajševanje dostopa javnosti do vladnih podatkov in njihove uporabe prispeva k spodbujanju gospodarskega in družbenega razvoja, konkurenčnosti, produktivnosti in inovacij.

               2.Kolikor se pogodbenica odloči, da bo dala vladne podatke na voljo javnosti, si prizadeva, kolikor je to izvedljivo, zagotoviti, da so podatki:

               (a)v obliki, ki omogoča enostavno iskanje, pridobivanje, uporabo, ponovno uporabo in posredovanje naprej;

               (b)v strojno berljivi in prostorsko omogočeni obliki;

               (c)taki, da vsebujejo opisne metapodatke, ki so čim bolj standardni;

               (d)na voljo prek zanesljivih, uporabniku prijaznih in prosto dostopnih vmesnikov za aplikacijsko programiranje;

               (e)redno posodabljani;

               (f)nepodvrženi diskriminatornim pogojem uporabe ali pogojem, ki po nepotrebnem omejujejo ponovno uporabo, ter

               (g)na voljo za ponovno uporabo v popolni skladnosti s pravili pogodbenic o varstvu osebnih podatkov.

               3.Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje pri opredelitvi načinov, na katere lahko vsaka pogodbenica razširi dostop do vladnih podatkov, ki jih je objavila, in njihovo uporabo, da bi izboljšali in ustvarili poslovne priložnosti, ki presegajo uporabo teh podatkov v javnem sektorju.

               Člen DIGIT.16 Sodelovanje pri regulativnih vprašanjih v zvezi z digitalno trgovino

               1.Pogodbenici si izmenjujeta informacije o regulativnih zadevah na področju digitalne trgovine, ki se nanašajo na:

               (a)priznavanje in omogočanje interoperabilnih elektronskih storitev zaupanja in avtentikacije;

               (b)ravnanje s sporočili za neposredno trženje;

               (c)varstvo potrošnikov in

               (d)vse druge zadeve, pomembne za razvoj digitalne trgovine, vključno z nastajajočimi tehnologijami.

               2.Odstavek 1 se ne uporablja za pravila in zaščitne ukrepe pogodbenice za varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, vključno s čezmejnimi prenosi osebnih podatkov.

               Člen DIGIT.17 – Dogovor o računalniških storitvah

               1.Pogodbenici se strinjata, da se za namene liberalizacije trgovine s storitvami in naložb v skladu z naslovom II [Storitve in naložbe] tega razdelka naslednje storitve štejejo za računalniške in sorodne storitve, ne glede na to, ali se zagotavljajo prek omrežja, vključno z internetom:

               (a)svetovanje, prilagajanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, podporo, tehnično pomoč ali upravljanje računalnikov oz. računalniških sistemov;

               (b)računalniške programe, opredeljene kot nize navodil, potrebne za delovanje in komunikacijo računalnikov (njih samih in v njih), ter svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, predelavo, vzdrževanje, podporo, tehnično pomoč, upravljanje ali uporabo računalniških programov ali zanje;

               (c)storitve obdelave podatkov, shranjevanje podatkov, podatkovno gostovanje ali storitve podatkovnih baz;

               (d)storitve vzdrževanja in popravil za pisarniške stroje in opremo, vključno z računalniki; in

               (e)storitve usposabljanja za osebje strank, ki so povezane z računalniškimi programi, računalniki ali računalniškimi sistemi in niso uvrščene drugje.

               Zaradi večje jasnosti se storitve, ki jih omogočajo računalniške in sorodne storitve, razen tistih iz odstavka 1, same po sebi ne štejejo za računalniške in sorodne storitve.

               Naslov IV: Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi

               Člen CAP.1: Cilji

               Cilj tega naslova je omogočiti prosti pretok kapitala in plačil, povezanih s transakcijami, liberaliziranimi na podlagi tega sporazuma.

               Člen CAP.2: Tekoči račun

               Vsaka pogodbenica dovoli, v prosto zamenljivi valuti in v skladu s Statutom Mednarodnega denarnega sklada, kakršna koli plačila in nakazila v zvezi s transakcijami na tekočem računu plačilne bilance, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma.

               Člen CAP.3: Pretok kapitala

               1.
                     Vsaka pogodbenica glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance dovoli prosti pretok kapitala z namenom liberalizacije naložb in drugih transakcij, kot je določeno v naslovu II [Storitve in naložbe] tega razdelka.

               2.
                     Pogodbenici se medsebojno posvetujeta v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za storitve, naložbe in digitalno trgovino, da bi olajšali pretok kapitala med njima ter s tem spodbujali trgovino in naložbe.

               Člen CAP.4: Ukrepi, ki vplivajo na pretok kapitala, plačila ali nakazila

               1.Člena CAP.2 [Tekoči račun] in CAP.3 [Pretok kapitala] se ne razlagata tako, da pogodbenici preprečujeta, da bi uporabljala svoje zakone in druge predpise, ki se nanašajo na:

               (a)stečaj, insolventnost ali zaščito pravic upnikov;

               (b)izdajanje vrednostnih papirjev, standardiziranih terminskih pogodb, opcij in drugih finančnih instrumentov ali trgovanje z njimi;

               (c)računovodsko poročanje ali vodenje evidenc o pretoku kapitala, plačilih ali nakazilih, kadar je treba pomagati organom kazenskega pregona ali finančno regulativnim organom;

               (d)kriminalna ali kazniva dejanja, zavajajoča ali goljufiva ravnanja;

               (e)zagotavljanje skladnosti z odredbami ali sodbami v sodnih ali upravnih postopkih ali

               (f)sheme socialne varnosti, javne pokojninske sheme ali obvezne varčevalne sheme.

               2.Zakoni in drugi predpisi iz odstavka 1 se ne uporabljajo samovoljno ali diskriminatorno oziroma na drug način, ki bi pomenil prikrito omejevanje pretoka kapitala, plačil ali nakazil.

               Člen CAP.5: Začasni zaščitni ukrepi

               1.V izjemnih primerih resnih težav pri delovanju Unijine ekonomske in monetarne unije ali grožnje zanjo lahko Unija sprejme ali ohrani zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala, plačili ali nakazili za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.

               2.Ukrepi iz odstavka 1 so po obsegu omejeni na to, kar je nujno potrebno.

               Člen CAP.6: Omejitve v primeru plačilnobilančnih in zunanjefinančnih težav

               1.Če je pogodbenica v resnih plačilnobilančnih in zunanjefinančnih težavah ali obstaja tveganje zanje, lahko sprejme ali ohrani omejevalne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala, plačili ali nakazili
                  35
               .

               2.Ukrepi iz odstavka 1:

               (a)morajo biti v skladu s členi Sporazuma o Mednarodnem denarnem skladu;

               (b)ne presegajo ukrepov, ki so potrebni za reševanje okoliščin, opisanih v odstavku 1;

               (c)so začasni in se postopoma odpravijo glede na izboljšanje položaja, določenega v odstavku 1;

               (d)preprečujejo nepotrebno oškodovanje poslovnih, gospodarskih in finančnih interesov druge pogodbenice ter

               (e)so nediskriminatorni v primerjavi s tretjimi državami v podobnih okoliščinah.

               3.V primeru blagovne menjave lahko vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani omejevalne ukrepe, da zaščiti svoj zunanjefinančni položaj ali plačilno bilanco. Ti ukrepi so skladni z GATT 1994 in Dogovorom o plačilnobilančnih določbah Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994.

               4.V primeru trgovine s storitvami lahko vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani omejevalne ukrepe, da zaščiti svoj zunanjefinančni položaj ali plačilno bilanco. Ti ukrepi so v skladu s členom XII Sporazuma GATS.

               5.Pogodbenica, ki ohrani ali sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico.

               6.Če pogodbenica sprejme ali ohrani omejitve iz tega člena, se pogodbenici takoj posvetujeta v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za storitve, naložbe in digitalno trgovino, razen če se posvetujeta v drugih forumih. Navedeni odbor oceni plačilnobilančne ali zunanjefinančne težave, zaradi katerih so bili sprejeti zadevni ukrepi, pri čemer upošteva dejavnike, kot so:

               (a)vrsta in obseg težav;

               (b)zunanje gospodarsko in trgovinsko okolje ter

               (c)alternativni popravni ukrepi, ki so morda na voljo.

               7.Na posvetovanjih na podlagi odstavka 6 se obravnava skladnost vseh omejevalnih ukrepov z odstavkoma 1 in 2. Sprejmejo se vse relevantne ugotovitve statistične ali dejanske narave, ki so na voljo in jih predstavi Mednarodni denarni sklad, pri sklepih pa se upošteva ocena plačilnobilančnega in zunanjefinančnega položaja zadevne pogodbenice s strani Mednarodnega denarnega sklada.

               Naslov V: Intelektualna lastnina

               Poglavje 1: Splošne določbe

               Člen IP.1: Cilji

               Cilji tega naslova so:

               (a)
                     olajšati proizvodnjo, zagotavljanje in trženje inovativnih in ustvarjalnih izdelkov in storitev med pogodbenicama z zmanjšanjem izkrivljanj in ovir za tako trgovino ter s tem prispevati k bolj trajnostnemu in vključujočemu gospodarstvu ter

               (b)
                     zagotoviti ustrezno in učinkovito raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

               Člen IP.2: Področje uporabe

               1.
                     Ta naslov dopolnjuje in podrobneje opredeljuje pravice in obveznosti vsake pogodbenice v skladu s Sporazumom TRIPS ter drugimi mednarodnimi sporazumi na področju intelektualne lastnine, katerih pogodbenici sta.

               2.
                     Ta naslov nobeni pogodbenici ne preprečuje uvedbe širšega varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, kot se zahtevata v tem naslovu, če tako varstvo in uveljavljanje nista v nasprotju s tem naslovom.

               Člen IP.3: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)
                     „Pariška konvencija“ pomeni Pariško konvencijo za varstvo industrijske lastnine z dne 20. marca 1883, kakor je bila nazadnje revidirana 14. julija 1967 v Stockholmu;

               (b)
                     „Bernska konvencija“ pomeni Bernsko konvencijo za varstvo književnih in umetniških del z dne 9. septembra 1886, revidirano v Parizu 24. julija 1971 in spremenjeno 28. septembra 1979;

               (c)
                     „Rimska konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, sprejeto 26. oktobra 1961 v Rimu;

               (d)
                     „WIPO“ pomeni Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino;

               (e)
                     „pravice intelektualne lastnine“ pomenijo vse kategorije intelektualne lastnine, ki so zajete v členih IP.7 [Avtorji] do IP.37 [Varstvo žlahtniteljskih pravic] tega naslova ali oddelkih 1 do 7 dela II Sporazuma TRIPS. Varstvo intelektualne lastnine vključuje varstvo pred nelojalno konkurenco iz člena 10a Pariške konvencije;

               (f)
                     „nacionalen“ v zvezi z zadevno pravico intelektualne lastnine pomeni osebo pogodbenice, ki bi izpolnjevala merila za upravičenost do varstva, določenega v Sporazumu TRIPS in večstranskih sporazumih, ki so bili sklenjeni in se upravljajo pod okriljem WIPO, katerih pogodbenica je pogodbenica tega sporazuma.

               Člen IP.4: Mednarodni sporazumi

               1.Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spoštovanju mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenici sta:

               (a)
                     Sporazuma TRIPS;

               (b)
                     Rimske konvencije;

               (c)
                     Bernske konvencije

               (d)
                     Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, sprejete 20. decembra 1996 v Ženevi;

               (e)
                     Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih, sprejete 20. decembra 1996 v Ženevi;

               (f)
                     Protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, sprejetega 27. junija 1989 v Madridu, kakor je bil nazadnje spremenjen 12. novembra 2007;

               (g)
                     Pogodbe o pravu znamk, sprejete 27. oktobra 1994 v Ženevi;

               (h)
                     Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, sprejete 27. junija 2013 v Marakešu;

               (i)
                     Ženevskega akta Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, sprejetega 2. julija 1999 v Ženevi.

               2.Vsaka pogodbenica si razumno prizadeva za ratifikacijo naslednjih mednarodnih sporazumov ali pristop k njim:

               (a)
                     Pekinške pogodbe o varstvu avdiovizualnih izvedb, sprejete 24. junija 2012 v Pekingu;

               (b)
                     Singapurske pogodbe o pravu blagovnih znamk, sprejete 27. marca 2006 v Singapurju

               Člen IP.5: Izčrpanje

               Ta naslov ne vpliva na svobodno odločanje pogodbenic v zvezi s tem, ali in pod katerimi pogoji se uporablja izčrpanje pravic intelektualne lastnine.

               Člen IP.6: Nacionalna obravnava

               1.Za vse kategorije intelektualne lastnine, ki so zajete v tem naslovu, vsaka pogodbenica državljanom druge pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svojim državljanom v zvezi z varstvom intelektualne lastnine v skladu, po potrebi, z izjemami, ki so že določene v Pariški konvenciji, Bernski konvenciji, Rimski konvenciji in Pogodbi o intelektualni lastnini na področju integriranih vezij, sprejeti 26. maja 1989 v Washingtonu. Za izvajalce, proizvajalce fonogramov in radiodifuzne organizacije, se ta obveznost nanaša samo na pravice iz tega sporazuma.

               2.Za namene odstavka 1 tega člena „varstvo“ vključuje zadeve, ki vplivajo na razpoložljivost, pridobitev, obseg, ohranjanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, ter zadeve, ki vplivajo na uporabo pravic intelektualne lastnine, ki so posebej obravnavane v tem naslovu, vključno z ukrepi za preprečevanje izogibanja učinkovitim tehnološkim ukrepom iz člena IP.16 [Varstvo tehnoloških ukrepov] in ukrepi v zvezi z informacijami o upravljanju pravic iz člena IP.17 [Obveznosti glede podatkov za upravljanje pravic].

               3.Pogodbenica lahko pri svojih sodnih in upravnih postopkih uporabi izjeme, dovoljene v skladu z odstavkom 1, vključno z zahtevo, da državljan druge pogodbenice določi naslov za vročanje na njenem ozemlju ali da imenuje zastopnika na njenem ozemlju, če:

               (a)
                     so take izjeme potrebne, da se zagotovi skladnost z zakoni ali drugimi predpisi pogodbenice, ki niso neskladni s tem naslovom; ali

               (b)
                     se take izjeme ne uporabljajo na način, ki bi pomenil prikrito omejevanje trgovine.

               4.Člen 1 se ne uporablja za postopke, določene v večstranskih sporazumih, sklenjenih pod okriljem WIPO v zvezi s pridobitvijo ali ohranitvijo pravic intelektualne lastnine.

               Poglavje 2: Standardi glede pravic intelektualne lastnine

               Oddelek 1: Avtorske in sorodne pravice

               Člen IP.7: Avtorji

               Vsaka pogodbenica avtorjem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

               (a)
                     neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih del na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

               (b)
                     kakršno koli distribucijo izvirnikov ali kopij njihovih del javnosti s prodajo ali drugače;

               (c)
                     kakršno koli priobčitev njihovih del javnosti, žično ali brezžično, vključno z objavo njihovih del v javnosti na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;

               (d)
                     komercialno dajanje izvirnikov ali kopij njihovih del v najem javnosti; vsaka pogodbenica lahko določi, da se ta točka ne uporablja za stavbe ali dela uporabne umetnosti.

               Člen IP.8: Izvajalci

               Vsaka pogodbenica izvajalcem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

               (a)
                     snemanje njihovih izvedb;

               (b)
                     neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njihovih izvedb na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

               (c)
                     distribucijo posnetkov njihovih izvedb javnosti s prodajo ali drugače;

               (d)
                     objavo posnetkov njihovih izvedb v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;

               (e)
                     brezžično radiodifuzijo in priobčitev njihovih izvedb javnosti, razen kadar gre za radiodifuzno izvedbo ali kadar je narejena po posnetku;

               (f)
                     komercialno dajanje posnetkov njihovih izvedb v najem javnosti.

               Člen IP.9: Proizvajalci fonogramov

               Vsaka pogodbenica proizvajalcem fonogramov zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

               (a)
                     neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih fonogramov na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

               (b)
                     distribucijo njihovih fonogramov in kopij fonogramov javnosti s prodajo ali drugače;

               (c)
                     objavo njihovih fonogramov v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;

               (d)
                     komercialno dajanje njihovih fonogramov v najem javnosti.

               Člen IP.10: Radiodifuzne organizacije

               Vsaka pogodbenica radiodifuznim organizacijam zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

               (a)
                     snemanje njihovih oddaj, ne glede na to, ali se te oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita;

               (b)
                     neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njihovih oddaj na kakršen koli način in v kakršni koli obliki, ne glede na to, ali se navedene oddaje oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita;

               (c)
                     objavo posnetkov njihovih oddaj v javnosti, žično ali brezžično, ne glede na to, ali se te oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;

               (d)
                     distribucijo posnetkov in kopij posnetkov njihovih oddaj javnosti s prodajo ali drugače, ne glede na to, ali se te oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita;

               (e)
                     ponovno brezžično oddajanje njihovih oddaj in priobčitev njihovih oddaj javnosti, če taka priobčitev poteka na javnih mestih ob plačilu vstopnine.

               Člen IP.11: Radiodifuzija in priobčitev fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti

               1.Vsaka pogodbenica izvajalcem in proizvajalcem fonogramov zagotovi pravico do primernega enkratnega nadomestila, ki jim ga poravna uporabnik, če se fonogram, objavljen v komercialne namene, ali reprodukcija takega fonograma uporablja za radiodifuzijo ali katero koli priobčitev javnosti.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se primerno enkratno nadomestilo razdeli med zadevne izvajalce in proizvajalce fonogramov. Vsaka pogodbenica lahko sprejme zakonodajo, s katero v primeru odsotnosti dogovora med izvajalci in proizvajalci fonogramov določi pogoje, v skladu s katerimi si izvajalci in proizvajalci fonogramov delijo primerno enkratno nadomestilo.

               3.Vsaka pogodbenica lahko izvajalcem in proizvajalcem fonogramov podeli večje pravice v zvezi z radiodifuzijo in priobčitvijo fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti.

               Člen IP.12: Trajanje varstva

               1.Pravice avtorja dela trajajo za čas avtorjevega življenja in najmanj 70 let po avtorjevi smrti, ne glede na to, kdaj je bilo delo zakonito objavljeno v javnosti.

               2.Za namene izvajanja odstavka 1 lahko vsaka pogodbenica določi posebna pravila za izračun trajanja varstva skladbe z besedilom, del več avtorjev ter kinematografskih ali avdiovizualnih del. Vsaka pogodbenica lahko določi posebna pravila za izračun trajanja varstva anonimnih ali psevdonimnih del.

               3.Obdobje veljavnosti pravic radiodifuznih organizacij preneha 50 let po prvem oddajanju programov, ne glede na to, ali je to oddajanje žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita.

               4.Pravice izvajalcev na njihovih izvedbah, ki niso na fonogramih, trajajo 50 let po datumu posnetka izvedbe ali, če so bile izvedbe v tem času zakonito objavljene ali zakonito priobčene javnosti, 50 let od prve izdaje ali priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.

               5.Pravice izvajalcev na njihovih izvedbah, posnetih na fonogramih, potečejo 50 let po datumu posnetka izvedbe ali, če so bile izvedbe v tem času zakonito objavljene ali zakonito priobčene javnosti, 70 let po takem dejanju, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.

               6.Pravice proizvajalcev fonogramov prenehajo 50 let po izdelavi posnetka ali, če je bil v tem času zakonito objavljen javnosti, 70 let po taki objavi. Če fonogram ni bil zakonito izdan, če je bil v tem času zakonito priobčen javnosti, traja varstvo 70 let od takega dejanja priobčitve. Vsaka pogodbenica lahko določi učinkovite ukrepe za zagotovitev, da se dobiček, ustvarjen v 20 letih varstva po 50 letih, pravično razdeli med izvajalce in proizvajalce fonogramov.

               7.Pogoji, določeni v tem členu, se računajo od 1. januarja leta, ki sledi dogodku, s katerim je pravica nastala.

               8.Vsaka pogodbenica lahko določi daljše trajanje varstva od tistega, ki je določeno v tem členu.

               Člen IP.13: Sledna pravica

               1.Vsaka pogodbenica v korist avtorja izvirnega grafičnega ali likovnega umetniškega dela določi sledno pravico, ki je opredeljena kot neodtujljiva pravica, ki se ji ni mogoče odpovedati, niti vnaprej, v skladu s katero avtor ob vsaki nadaljnji prodaji dela prejme nadomestilo, ki temelji na prodajni ceni, po tem ko je avtor prvič prenesel delo.

               2.Pravica iz odstavka 1 se uporablja za vse nadaljnje prodaje, v katere so kot prodajalci, kupci ali posredniki vključeni strokovnjaki na umetniškem trgu, kot so prodajni saloni, umetniške galerije in drugi poklicni trgovci z umetninami.

               3.Vsaka pogodbenica lahko določi, da se pravica iz odstavka 1 ne uporablja pri nadaljnjih prodajah, če je prodajalec dobil delo neposredno od avtorja manj kot tri leta pred ponovno prodajo in če prodajna cena ne presega določenega minimalnega zneska.

               4.Postopek pobiranja nadomestil in zneski nadomestil se določijo v skladu s pravom vsake pogodbenice.

               Člen IP.14: Kolektivno upravljanje pravic

               1.Pogodbenici spodbujata sodelovanje med svojimi organizacijami za kolektivno upravljanje pravic z namenom spodbujanja dostopnosti del in drugih zaščitenih vsebin na ozemlju pogodbenic ter prenosa prihodka iz pravic zaradi uporabe takih del ali drugih zaščitenih vsebin med njunimi organizacijami za kolektivno upravljanje pravic.

               2.Pogodbenici spodbujata preglednost organizacij za kolektivno upravljanje pravic, zlasti kar zadeva pobrane prihodke iz pravic, odbitke, ki jih uporabljajo za pobrane prihodke iz pravic, uporabo pobranih prihodkov iz pravic, politiko distribucije in njihov repertoar.

               3.Pogodbenici si prizadevata olajšati dogovore med svojimi zadevnimi kolektivnimi organizacijami za upravljanje pravic o nediskriminatorni obravnavi imetnikov pravic, katerih pravice te organizacije upravljajo na podlagi sporazumov o zastopanju.

               4.Pogodbenici sodelujeta pri podpori organizacijam za kolektivno upravljanje pravic s sedežem na njunih ozemljih, ki zastopajo drugo organizacijo za kolektivno upravljanje pravic s sedežem na ozemlju druge pogodbenice s sporazumom o zastopanju, da bi zagotovili točno, redno in skrbno plačevanje zneskov, ki jih dolgujejo zastopanim organizacijam za kolektivno upravljanje pravic, ter zastopanim organizacijam za kolektivno upravljanje pravic zagotavljata informacije o znesku prihodkov iz pravic, pobranih v njihovem imenu, ter morebitnih odbitkih na te prihodke iz pravic.

               Člen IP.15 Izjeme in omejitve

               Vsaka pogodbenica omejitve ali izjeme od pravic iz členov IP.7 [Avtorji] do IP.11 [Radiodifuzija in priobčitev fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti] omeji na določene posebne primere, ki niso v nasprotju z normalnim izkoriščanjem dela ali druge vsebine in ne vplivajo nerazumno na zakonite interese imetnikov pravic.

               Člen IP.16: Varstvo tehnoloških ukrepov

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti izogibanju veljavnim tehnološkim ukrepom, kadar se oseba, ki se tem ukrepom izogiba, tega zaveda oziroma če obstaja utemeljen razlog, da se tega zaveda. Vsaka pogodbenica lahko določi posebno ureditev pravnega varstva tehnoloških ukrepov, ki se uporabljajo za zaščito računalniških programov.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti proizvodnji, uvozu, distribuciji, prodaji, najemu, oglaševanju za prodajo ali najem ali posedovanju za komercialne namene naprav, izdelkov ali komponent oziroma izvajanju storitev, ki:

               (a)
                     se promovirajo, oglašujejo ali tržijo z namenom izogibanja

               (b)
                     so le majhnega komercialnega pomena ali imajo le majhno uporabo razen izogibanja ali

               (c)
                     so zlasti zasnovani, izdelani, prirejeni ali izvedeni za namene omogočanja ali olajševanja izogibanja veljavnim tehnološkim ukrepom.

               3.V tem oddelku izraz „tehnološki ukrep“ pomeni vsakršno tehnologijo, napravo ali komponento, ki je ob običajnem obratovanju namenjena preprečevanju ali omejevanju dejanj v zvezi z deli ali drugimi vsebinami, ki jih ni dovolil imetnik avtorskih ali katerih koli sorodnih pravic, zajetih s tem oddelkom. Tehnološki ukrepi se štejejo za „veljavne“, kadar uporabo zaščitenega dela ali drugih vsebin nadzorujejo imetniki pravice z nadzorom dostopa ali varnostnim postopkom, kot so kodiranje, šifriranje ali drugo preoblikovanje dela oziroma vsebine, ali z mehanizmom za nadzor kopiranja, ki doseže cilj varstva.

               4.Ne glede na pravno varstvo, predvideno v odstavku 1 tega člena, lahko vsaka pogodbenica po potrebi sprejme primerne ukrepe za zagotovitev, da ustrezno pravno varstvo pred izogibanjem veljavnim tehnološkim ukrepom v skladu s tem členom upravičencem do izjem ali omejitev, določenih na podlagi člena IP.15 [Izjeme in omejitve], ne preprečuje uveljavljanja takih izjem ali omejitev.

               Člen IP.17: Obveznosti glede podatkov za upravljanje pravic

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti vsaki osebi, ki zavestno nepooblaščeno stori katero koli od naslednjih dejanj:

               (a)
                     odstrani ali spremeni kateri koli elektronski podatek za upravljanje pravic;

               (b)
                     distribuira, uvaža za distribucijo, oddaja, priobči javnosti ali objavi v javnosti dela ali druge vsebine, varovane v skladu s tem oddelkom, s katerih so bili nepooblaščeno odstranjeni ali na katerih so bili nepooblaščeno spremenjeni elektronski podatki za upravljanje pravic,

               če se ta oseba zaveda oziroma če obstaja utemeljen razlog, da se zaveda, da s takim ravnanjem povzroča, omogoča, olajšuje ali prikriva kršitev avtorskih ali sorodnih pravic, kot je določeno s pravom pogodbenice.

               2.V tem členu izraz „podatki za upravljanje pravic“ pomeni vsakršne podatke, ki jih predloži imetnik pravice in ki opredeljujejo delo ali druge vsebine iz tega člena, avtorja ali katerega koli drugega imetnika pravice, ali podatke o pogojih uporabe dela ali druge vsebine oziroma kakršne koli številke ali kode, ki predstavljajo take podatke.

               3.Odstavek 2 se uporablja, če je kateri koli od teh podatkov povezan s kopijo dela ali drugih vsebin iz tega člena ali pa se zdi, da je povezan s priobčitvijo teh del ali vsebin javnosti.

               Oddelek 2: Blagovne znamke

               Člen IP.18: Klasifikacija blagovnih znamk

               Vsaka pogodbenica vzdržuje sistem klasifikacije blagovnih znamk, ki je skladen z Niškim aranžmajem o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957, kakor je bil spremenjen in revidiran.

               Člen IP.19: Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko

               Blagovna znamka je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti besed, vključno z osebnimi imeni, ali iz slik, črk, števil, barv, oblike blaga ali embalaže blaga ali zvokov, če se:

               (a)
                     lahko s temi znaki blago ali storitve določenega podjetja razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij in

               (b)
                     ti znaki v ustreznem registru blagovnih znamk vsake pogodbenice lahko prikažejo tako, da lahko pristojni organi in javnost jasno in natančno ugotovijo, kaj je predmet varstva, ki je podeljeno njihovemu imetniku.

               Člen IP.20: Pravice iz blagovne znamke

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se z registracijo blagovne znamke imetniku podelijo izključne pravice. Imetnik ima pravico preprečiti vsem tretjim osebam, ki nimajo soglasja imetnika, da v poteku trgovine uporabljajo:

               (a)
                     kakršen koli znak, ki je enak registrirani blagovni znamki, za enako blago ali storitve kot so tiste, za katere je registrirana blagovna znamka;

               (b)
                     vsak znak, pri katerem zaradi enakosti ali podobnosti z registrirano blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih s to blagovno znamko in znakom, obstaja verjetnost zmede v javnosti, vključno z verjetnostjo povezovanja znaka in registrirane blagovne znamke.

               2.Imetnik registrirane blagovne znamke ima pravico, da v poteku trgovine vsem tretjim osebam prepreči vnos blaga v pogodbenico, v kateri je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo tam sproščeno v prosti promet, če tako blago, vključno z embalažo, prihaja iz drugih držav ali druge pogodbenice in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka registrirani blagovni znamki za tako blago ali ki je po njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od te blagovne znamke.

               3.Imetnik blagovne znamke izgubi pravico iz odstavka 2, če deklarant ali imetnik blaga med postopkom ugotavljanja morebitne kršitve registrirane blagovne znamke predloži dokazila o tem, da imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v katero je namenjeno.

               Člen IP.21: Postopek registracije

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi sistem registracije blagovnih znamk, v okviru katerega se vsak dokončen negativen sklep, ki ga sprejme ustrezen urad za blagovne znamke, vključno z delno zavrnitvijo registracije, pisno posreduje zadevni stranki in ustrezno utemelji ter se zoper njega lahko vloži pritožba.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi možnost, da lahko tretje osebe nasprotujejo vlogam za blagovne znamke ali, kjer je to primerno, registracijam blagovnih znamk. Taki postopki ugovora so kontradiktorni.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi javno dostopno elektronsko podatkovno zbirko vlog za blagovne znamke in registracij blagovnih znamk.

               4.Vsaka pogodbenica si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti sistem za elektronsko prijavo ter obdelavo, registracijo in vzdrževanje blagovnih znamk.

               Člen IP.22: Znane blagovne znamke

               Za namene varstva znanih blagovnih znamk iz člena 6a Pariške konvencije ter člena 16(2) in (3) Sporazuma TRIPS vsaka pogodbenica uporablja Skupno priporočilo glede predpisov o zaščiti znanih znamk (Joint Recommendation Concerning Provisions on the Protection of Well-Known Marks), ki sta ga sprejeli Skupščina Pariške unije za varstvo industrijske lastnine in Generalna skupščina WIPO na štiriintridesetem krogu sej skupščin držav članic WIPO, ki je potekal od 20 do 29 septembra 1999.

               Člen IP.23: Izjeme glede pravic iz blagovne znamke

               1.Vsaka pogodbenica določi omejene izjeme glede pravic iz blagovne znamke, kot je poštena uporaba opisnih izrazov, vključno z geografskimi označbami, in lahko določi druge omejene izjeme, če take izjeme upoštevajo zakonite interese imetnika blagovne znamke in tretjih oseb.

               2.Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da v poteku trgovine tretji osebi prepove uporabo:

               (a)
                     imena ali naslova tretje osebe, če je tretja oseba fizična oseba;

               (b)
                     znakov ali označb v zvezi z vrsto, kakovostjo, količino, predvidenim namenom, vrednostjo, geografskim poreklom in časom proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali v zvezi z drugimi značilnostmi blaga ali storitev; ali

               (c)
                     blagovne znamke zaradi opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku te blagovne znamke, zlasti kadar je uporaba te blagovne znamke potrebna zaradi označevanja predvidenega namena proizvoda ali storitve, predvsem za dodatke ali nadomestne dele,

               če jih tretja oseba uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih zadevah.

               3.Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da bi v poteku trgovine tretji osebi prepovedal uporabo prejšnje pravice, ki velja le na določenem območju, če je ta pravica priznana z zakoni zadevne pogodbenice in se uporablja znotraj meja ozemlja, na katerem je priznana.

               Člen IP.24: Razlogi za razveljavitev

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se blagovna znamka lahko razveljavi, če se v neprekinjenem obdobju petih let s strani imetnika ali z njegovim dovoljenjem ni resno uporabljala na zadevnem ozemlju pogodbenice v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana, in za neuporabo ne obstajajo upravičeni razlogi.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi tudi, da se blagovna znamka lahko razveljavi, če se v neprekinjenem obdobju petih let po zaključku postopka registracije s strani imetnika ali z njegovim dovoljenjem ni resno uporabljala na zadevnem ozemlju v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana, in za neuporabo ne obstajajo upravičeni razlogi.

               3.Vendar nihče ne more zahtevati, naj se imetnikove pravice na blagovni znamki razveljavijo, če je v intervalu med iztekom petletnega obdobja in vložitvijo zahteve za razveljavitev prišlo do začetka ali ponovnega začetka resne uporabe blagovne znamke. Začetek ali ponovni začetek uporabe v trimesečnem obdobju pred vložitvijo zahteve za razveljavitev, do katerega ni prišlo pred iztekom neprekinjenega obdobja petih let neuporabe, pa se ne upošteva, če do priprav na začetek ali ponovni začetek pride šele potem, ko imetnik ugotovi, da se lahko vloži zahteva za razveljavitev.

               4.Blagovna znamka se lahko razveljavi tudi, če po datumu registracije:

               (a)
                     zaradi dejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem prometu postane splošno ime blaga ali storitve, za katero je registrirana;

               (b)
                     zaradi uporabe blagovne znamke s strani imetnika blagovne znamke ali s soglasjem imetnika glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev.

               Člen IP.25: Pravica do prepovedi pripravljalnih dejavnosti v zvezi z uporabo embalaže ali drugih sredstev

               Če obstaja nevarnost, da bi se lahko embalaža, nalepke, listki, varnostne oznake oziroma naprave ali oznake oziroma naprave za preverjanje pristnosti ali kakršna koli druga sredstva, na katerih je nameščena blagovna znamka, uporabili za blago ali storitve in bi takšna uporaba pomenila kršitev pravic imetnika blagovne znamke, ima imetnik te blagovne znamke pravico prepovedati naslednje dejavnosti, če se izvajajo v gospodarskem prometu:

               (a)
                     namestitev znaka, ki je enak ali podoben blagovni znamki, na embalaži, nalepkah, listkih, varnostnih oznakah oziroma napravah ali oznakah oziroma napravah za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstvih, na katera je mogoče namestiti znamko; ali

               (b)
                     ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje v navedene namene oziroma uvoz ali izvoz embalaže, nalepk, listkov, varnostnih oznak oziroma naprav ali oznak oziroma naprav za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstev, na katerih je nameščena znamka.

               Člen IP.26: Vloge v slabi veri

               Blagovna znamka se lahko razglasi za neveljavno, kadar prijavitelj vlogo za registracijo blagovne znamke vloži v slabi veri. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se taka blagovna znamka ne registrira.

               Oddelek 3: Modeli

               Člen IP.27: Varstvo registriranih modelov

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi varstvo neodvisno ustvarjenih modelov, ki so novi in izvirni. To varstvo se zagotovi z registracijo, imetnikom pa zagotovi izključne pravice v skladu s tem oddelkom.

               Za namene tega člena lahko pogodbenica model, ki ima individualno naravo, obravnava kot izvirnega.

               2.Imetnik registriranega modela ima pravico, da tretjim osebam, ki nimajo njegove privolitve, prepreči vsaj izdelavo, ponujanje za prodajo, prodajo, uvoz, izvoz, skladiščenje ali uporabo izdelkov, ki nosijo ali vsebujejo zaščiteni model, če se to izvaja v komercialne namene.

               3.Za modele, uporabljene na izdelku, ki predstavlja sestavni del kompleksnega izdelka, ali vgrajene vanj, velja, da so novi in izvirni le v naslednjih primerih:

               (a)
                     če sestavni del, potem ko je vgrajen v kompleksni izdelek, ob normalni uporabi slednjega ostane viden in

               (b)
                     če te vidne značilnosti sestavnega dela same po sebi izpolnjujejo pogoje glede novosti in izvirnosti.

               4.V točki (a) odstavka 3 „normalna uporaba“ pomeni uporabo pri končnem uporabniku, ki izključuje vzdrževanje, servisiranje ali popravilo.

               Člen IP.28: Obdobje varstva

               Obdobje varstva, ki je na voljo za registrirane modele, vključno s podaljšanji registriranih modelov, je skupno 25 let od datuma vložitve vloge
                  36
               .

               Člen IP.29: Varstvo neregistriranih modelov

               1.Vsaka pogodbenica imetnikom neregistriranega modela podeli pravico, da kateri koli tretji osebi, ki nima imetnikove privolitve, prepreči uporabo neregistriranega modela, le v primeru, da izpodbijana uporaba izhaja iz posnemanja neregistriranega modela na njenem ozemlju
                  37
               . Taka uporaba zajema vsaj ponujanje za prodajo, dajanje na trg, uvoz ali izvoz izdelka.

               2.Obdobje varstva, ki je na voljo za neregistrirani model, je najmanj tri leta od datuma, ko je bil model prvič objavljen v javnosti na ozemlju zadevne pogodbenice.

               Člen IP.30: Izjeme in izključitve

               1.Vsaka pogodbenica lahko določi omejene izjeme pri varstvu modelov, tudi neregistriranih modelov, če take izjeme niso v nerazumnem nasprotju z običajno uporabo modelov in ne posegajo nerazumno v zakonite interese imetnika modela, ob upoštevanju zakonitih interesov tretjih oseb.

               2.Varstvo se ne prenese na modele, ki jih narekujejo izključno tehnični ali funkcionalni vidiki. Model ne izvira iz pojavne oblike izdelka, ki mora biti nujno reproducirana v natančni obliki in dimenzijah, da bi bilo mogoče izdelek, v katerega je model vgrajen ali na katerem se uporablja, mehansko povezati z drugim izdelkom ali ga namestiti vanj, okoli njega ali ob njega, tako da lahko vsak izdelek opravlja svojo funkcijo.

               3.Z odstopanjem od odstavka 2 model v skladu s pogoji iz člena IP.27(1) [Varstvo registriranih modelov] predstavlja model, ki je namenjen omogočanju večkratnega sestavljanja ali povezovanja medsebojno zamenljivih izdelkov v modularnem sistemu.

               Člen IP.31: Povezava z avtorsko pravico

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da so modeli, tudi neregistrirani, upravičeni do varstva po zakonu pogodbenice o avtorskih pravicah od datuma, ko so bili ustvarjeni ali določeni v kateri koli obliki. Obseg takega varstva in pogoje, pod katerimi se odobri, vključno s stopnjo zahtevane izvirnosti, določi vsaka pogodbenica.

               Oddelek 4: Patenti

               Člen IP.32: Patenti in javno zdravje

               1.Pogodbenici priznavata pomen Deklaracije o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001 na ministrski konferenci STO v Dohi (v nadaljnjem besedilu: Deklaracija iz Dohe). Pri razlagi in izvajanju pravic in obveznosti iz tega oddelka vsaka pogodbenica zagotovi skladnost z Deklaracijo iz Dohe.

               2.Vsaka pogodbenica izvaja člen 31a Sporazuma TRIPS ter Prilogo k Sporazumu TRIPS in Dodatek k Prilogi k Sporazumu TRIPS.

               Člen IP.33: Podaljšanje obdobja patentnega varstva za zdravila in fitofarmacevtska sredstva

               1.Pogodbenici priznavata, da je za zdravila in fitofarmacevtska sredstva,
                  38
                zaščitena s patentom na njunih ozemljih, potreben postopek upravne odobritve, preden so dana na njuna trga. Pogodbenici priznavata, da se lahko zaradi obdobja, ki preteče od vložitve patentne prijave do prve odobritve dajanja izdelka na trg, kot ga v ta namen opredeljuje ustrezna zakonodaja, skrajša obdobje dejanskega patentnega varstva.

               2.Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi zagotovi dodatno varstvo za izdelek, ki je varovan s patentom in je predmet postopka upravne odobritve iz odstavka 1, da se nadomesti skrajšanje dejanskega patentnega varstva za imetnika. Pogoji za zagotavljanje takega dodatnega varstva, vključno z njegovo dolžino, se določijo v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

               3.V tem naslovu „zdravilo“ pomeni:

               (a)
                     vsako snov ali kombinacijo snovi, ki so predstavljene z lastnostmi za zdravljenje ali preprečevanje bolezni pri ljudeh ali živalih, ali

               (b)
                     vsako snov ali kombinacijo snovi, ki se lahko uporablja pri ljudeh ali živalih ali se jim lahko daje za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spreminjanje fizioloških funkcij prek farmakološkega, imunološkega ali presnovnega delovanja ali za določitev diagnoze.

               Oddelek 5: Varstvo nerazkritih informacij

               Člen IP.34: Varstvo poslovnih skrivnosti

               1.Vsaka pogodbenica vsem imetnikom poslovnih skrivnosti zagotovi ustrezne civilne sodne postopke in pravna sredstva, s katerimi se preprečijo pridobitev, uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti ter pridobi nadomestilo škode zanje, kadar se izvedejo na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso.

               2.V tem oddelku:

               (a)
                     „poslovna skrivnost“ pomeni informacije, ki izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

               (i)
                     so skrivnost v smislu, da njihova celota ali natančna konfiguracija in sestava njihovih komponent ni splošno znana ali lahko dosegljiva osebam v krogih, ki se običajno ukvarjajo s to vrsto informacij;

               (ii)
                     imajo tržno vrednost, ker so skrivnost, in

               (iii)
                     je oseba, ki ima zakoniti nadzor nad temi informacijami, v danih okoliščinah razumno ukrepala, da jih ohrani kot skrivnost;

               (b)
                     „imetnik poslovne skrivnosti“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ima zakoniti nadzor nad poslovno skrivnostjo.

               3.V tem oddelku se kot v nasprotju s pošteno poslovno prakso štejejo vsaj naslednja ravnanja:

               (a)
                     pridobitev poslovne skrivnosti brez privolitve imetnika poslovne skrivnosti, kadar koli do tega pride z nepooblaščenim dostopom do katerih koli dokumentov, predmetov, gradiva, vsebin ali elektronskih datotek, ki so pod zakonitim nadzorom imetnika poslovne skrivnosti in vsebujejo poslovno skrivnost ali je iz njih mogoče ugotoviti poslovno skrivnost, oziroma z njihovo prilastitvijo ali kopiranjem;

               (b)
                     uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti, kadar koli to brez privolitve imetnika poslovne skrivnosti stori oseba, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

               (i)
                     poslovno skrivnost pridobi na način iz točke (a);

               (ii)
                     krši sporazum o zaupnosti ali kakršno koli drugo dolžnost nerazkritja poslovne skrivnosti ali

               (iii)
                     krši pogodbeno ali katero koli drugo dolžnost omejitve uporabe poslovne skrivnosti;

               (c)
                     pridobitev, uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti, kadar koli je oseba, ki je to storila, v času pridobitve, uporabe ali razkritja vedela ali bi morala v danih okoliščinah vedeti, da je poslovno skrivnost neposredno ali posredno pridobila od druge osebe, ki je poslovno skrivnost uporabila ali razkrila nezakonito v smislu točke (b).

               4.Nobena določba tega oddelka ne zahteva od katere koli pogodbenice, da katero koli od naslednjih ravnanj obravnava kot v nasprotju s pošteno poslovno prakso:

               (a)
                     neodvisno odkritje ali stvaritev;

               (b)
                     obratni inženiring izdelka, ki je bil dan na voljo javnosti ali ga ima zakonito v lasti oseba, ki je pridobila informacije in kadar osebe, ki je pridobila informacije, ne zavezuje nobena pravno veljavna dolžnost, da omeji pridobitev poslovne skrivnosti;

               (c)
                     pridobitev, uporabo ali razkritje poslovne skrivnosti, če jih zahteva ali dovoljuje pravo vsake pogodbenice;

               (d)
                     uveljavljanje pravice delavcev ali predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanja v skladu z zakoni in drugimi predpisi navedene pogodbenice.

               5.Nobena določba tega oddelka ne vpliva na uveljavljanje svobode izražanja in obveščanja, vključno s svobodo in pluralnostjo medijev, kot so zaščitene v vsaki pogodbenici, ne omejuje mobilnosti zaposlenih in ne vpliva na avtonomijo socialnih partnerjev in njihovo pravico do sklepanja kolektivnih pogodb v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

               Člen IP.35: Varstvo podatkov, predloženih za namene pridobitve dovoljenja za dajanje zdravila na trg

               1.Vsaka pogodbenica varuje zaupne poslovne informacije, predložene za pridobitev dovoljenja za dajanje zdravila na trg (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje za promet), pred razkritjem tretjim osebam, razen če se sprejmejo ukrepi za zagotovitev, da so podatki zaščiteni pred nepošteno komercialno uporabo, ali če je razkritje potrebno zaradi prevladujočega javnega interesa.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da organ, pristojen za izdajo dovoljenja za promet, za omejeno obdobje, ki se določi z njeno nacionalno zakonodajo, in v skladu s pogoji, določenimi v njeni notranji zakonodaji, brez izrecnega soglasja imetnika prvega dovoljenja za promet ne sprejme nobene naknadne vloge za pridobitev dovoljenja za promet, ki se opira na rezultate predkliničnih preskusov ali kliničnih preskušanj, predloženih v vlogi navedenemu organu za prvo dovoljenje za promet, razen če mednarodni sporazumi, katerih pogodbenici sta pogodbenici, določajo drugače.

               3.Vsaka pogodbenica tudi zagotovi, da se zdravilo, za katerega je bilo pozneje izdano dovoljenje na podlagi rezultatov predkliničnih preskusov ali kliničnih preskušanj iz odstavka 2, za omejeno obdobje, ki se določi z njeno nacionalno zakonodajo, in v skladu s pogoji, določenimi v njeni notranji zakonodaji, ne da na trg brez izrecne privolitve imetnika prvega dovoljenja za promet, razen če mednarodni sporazumi, katerih pogodbenici sta pogodbenici, določajo drugače.

               4.Ta člen ne posega v dodatna obdobja varstva, ki jih lahko vsaka pogodbenica zagotovi v svoji zakonodaji.

               Člen IP.36: Varstvo podatkov, predloženih za namene pridobitve dovoljenja za promet s fitofarmacevtskimi sredstvi ali biocidnimi proizvodi

               1.Vsaka pogodbenica lastniku poročila o preskusu ali študiji v zvezi z varnostjo in učinkovitostjo aktivne snovi, fitofarmacevtskega sredstva ali biocidnega proizvoda, ki je bilo prvič predloženo za pridobitev dovoljenja za promet, prizna začasno pravico. V takem obdobju se poročilo o preskusu ali študiji ne uporabi v korist nobene druge osebe, ki želi pridobiti dovoljenje za promet z aktivno snovjo, fitofarmacevtskim sredstvom ali biocidnim proizvodom, razen če se dokaže izrecna privolitev prvega lastnika. Za namene tega člena se ta pravica imenuje varstvo podatkov.

               2.Poročilo o preskusu ali študiji, predloženo za pridobitev dovoljenja za promet z aktivno snovjo ali fitofarmacevtskim sredstvom, mora izpolnjevati naslednje pogoje:

               (a)
                     je nujno za pridobitev ali spremembo dovoljenja, da bi se dovolila uporaba na drugih kmetijskih rastlinah, in

               (b)
                     je potrjeno kot skladno z načeli dobre laboratorijske prakse ali dobre preskusne prakse.

               3.Trajanje obdobja varstva podatkov je najmanj 10 let od datuma, ko je ustrezni organ na ozemlju pogodbenice izdal prvo dovoljenje.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da javni organi, pristojni za izdajo dovoljenja za promet, informacij iz odstavkov 1 in 2 ne bodo uporabili v korist poznejšega vložnika katerega koli naslednjega dovoljenja za promet, ne glede na to, ali so bile dane na voljo javnosti ali ne.

               5.Vsaka pogodbenica določi pravila za preprečevanje podvajanja preskusov na vretenčarjih.

               Oddelek 6: Rastlinske sorte

               Člen IP.37: Varstvo žlahtniteljskih pravic

               Vsaka pogodbenica varuje žlahtniteljske pravice v skladu z Mednarodno konvencijo o varstvu novih sort rastlin, kakor je bila nazadnje revidirana 19. marca 1991 v Ženevi. Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju in uveljavljanju teh pravic.

               Poglavje 3: Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine

               Oddelek 1: Splošne določbe

               Člen IP.38: Splošne obveznosti

               1.Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo določi ukrepe, postopke in pravna sredstva, ki so potrebni za zagotovitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

               V oddelkih 1, 2 in 4 tega poglavja izraz „pravice intelektualne lastnine“ ne vključuje pravic iz oddelka 5 poglavja 2 [Varstvo nerazkritih informacij].

               2.Ukrepi, postopki in pravna sredstva iz odstavka 1:

               (a)
                     so pošteni in pravični;

               (b)
                     niso po nepotrebnem zapleteni ali dragi in ne določajo nerazumnih rokov ali povzročajo neupravičenih zamud;

               (c)
                     so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni;

               (d)
                     se uporabljajo na način, ki preprečuje nastajanje ovir za zakonito trgovino in zagotavlja zaščito pred njihovo zlorabo.

               Člen IP.39: Osebe, ki imajo pravico zahtevati uporabo ukrepov, postopkov in pravnih sredstev

               Vsaka pogodbenica za osebe, ki imajo pravico zahtevati uporabo ukrepov, postopkov in pravnih sredstev iz oddelkov 2 in 4 tega poglavja, priznava:

               (a)
                     imetnike pravic intelektualne lastnine v skladu s pravom pogodbenice;

               (b)
                     vse druge osebe, pooblaščene za uporabo teh pravic, zlasti imetnike licence, kolikor je to dovoljeno in v skladu s pravom pogodbenice, ter

               (c)
                     zveze in združenja
                  39
               , kolikor je to dovoljeno in v skladu s pravom pogodbenice.

               Oddelek 2: Civilno in upravno izvrševanje

               Člen IP.40: Ukrepi za zavarovanje dokazov

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko pristojni sodni organi še pred začetkom postopkov glede vsebine zadeve same na predlog strani, ki je predložila razumno razpoložljive dokaze v podporo svojim trditvam, da je bila njena pravica intelektualne lastnine kršena ali bo kršena, odredijo takojšnje in učinkovite začasne ukrepe za zagotovitev zadevnih dokazov v zvezi z domnevno kršitvijo, ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov in varstva zaupnih podatkov.

               2.Taki ukrepi lahko vključujejo podroben opis, z odvzemom vzorcev ali brez njega, ali fizični zaseg blaga, ki domnevno krši pravico intelektualne lastnine, ter v ustreznih primerih materialov in pripomočkov, ki se uporabljajo v proizvodnji in/ali distribuciji tega blaga, ter dokumentov, ki se nanašajo nanj.

               Člen IP.41: Dokazi

               1.Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi pristojnim sodnim organom omogoči, da na predlog stranke, ki je predložila razumno razpoložljive dokaze, ki zadoščajo v podporo njenim trditvam, in je v utemeljitvi teh trditev navedla dokaze, s katerimi razpolaga nasprotna stranka, odredijo, da nasprotna stranka predloži te dokaze ob upoštevanju varstva zaupnih informacij.

               2.Vsaka pogodbenica sprejme tudi potrebne ukrepe, s katerimi pristojnim sodnim organom omogoči, da v primerih kršitve pravice intelektualne lastnine v komercialnem obsegu po potrebi in pod enakimi pogoji, kot so navedeni v odstavku 1, odredijo predložitev bančnih, finančnih ali komercialnih dokumentov, s katerimi razpolaga nasprotna stranka, ob upoštevanju varstva zaupnih informacij.

               Člen IP.42: Pravica do obveščenosti

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko pristojni sodni organi v okviru civilnega postopka v zvezi s kršitvijo pravice intelektualne lastnine ter kot odgovor na utemeljeno in sorazmerno zahtevo tožnika kršitelju ali kateri koli drugi osebi odredijo, naj zagotovi informacije o poreklu in distribucijskih mrežah blaga ali storitev, ki kršijo pravico intelektualne lastnine.

               2.V odstavku 1 „katera koli druga oseba“ pomeni osebo:

               (a)
                     za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu poseduje blago, ki krši pravico intelektualne lastnine;

               (b)
                     za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu uporablja storitve, ki kršijo pravico intelektualne lastnine;

               (c)
                     za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu opravlja storitve, ki se uporabljajo pri dejavnostih, ki kršijo pravico intelektualne lastnine, ali

               (d)
                     za katero je oseba iz točk (a), (b) ali (c) opozorila, da sodeluje pri proizvodnji, izdelavi ali distribuciji blaga oziroma opravljanju storitev.

               3.Informacije iz odstavka 1 vključujejo, kot je ustrezno:

               (a)
                     imena in naslove proizvajalcev, izdelovalcev, distributerjev, ponudnikov in drugih predhodnih imetnikov blaga ali storitev ter predvidenih trgovcev na debelo in drobno;

               (b)
                     informacije o proizvedenih, izdelanih, dobavljenih, prejetih ali naročenih količinah ter ceni za zadevno blago ali storitve.

               4.Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v druge zakone pogodbenice, ki:

               (a)
                     imetniku pravice zagotavljajo pravice do prejemanja popolnejših informacij;

               (b)
                     urejajo uporabo informacij, sporočenih v skladu s tem členom, v civilnem postopku;

               (c)
                     urejajo odgovornost za zlorabo pravice do obveščenosti;

               (d)
                     omogočajo zavrnitev predložitve informacij, ki bi osebo iz odstavka 1 prisilile k priznanju svojega sodelovanja ali sodelovanja njenih bližnjih sorodnikov pri kršitvi pravice intelektualne lastnine;

               (e)
                     urejajo varstvo zaupnosti virov informacij oziroma obdelavo osebnih podatkov.

               Člen IP.43: Začasni ukrepi in ukrepi zavarovanja

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vložnika zoper domnevnega kršitelja izdajo začasno odredbo, da se prepreči kakršna koli neizbežna kršitev pravice intelektualne lastnine, ali da začasno in po potrebi ob uvedbi periodične denarne kazni, kadar to določa pravo te pogodbenice, prepovejo nadaljevanje domnevnih kršitev navedene pravice ali da tako nadaljevanje pogojijo z vložitvijo jamstva, katerega namen je zagotoviti nadomestilo imetniku pravice. Začasna odredba se lahko pod enakimi pogoji izda tudi zoper posrednika, čigar storitve uporablja tretja oseba za kršitev pravice intelektualne lastnine.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vložnika odredijo zaseg ali vročitev blaga, za katero obstaja sum, da krši pravico intelektualne lastnine, da se prepreči vstop tega blaga v trgovinske tokove oziroma njegov pretok po njih.

               3.V primeru domnevne kršitve v komercialnem obsegu vsaka pogodbenica zagotovi, da če vložnik dokaže, da utegnejo okoliščine ogroziti povračilo škode, lahko sodni organi odredijo preventivni zaseg premičnin in nepremičnin domnevnega kršitelja, vključno z blokiranjem njegovih bančnih računov in drugih sredstev. V ta namen lahko pristojni organi odredijo predložitev bančnih, finančnih ali komercialnih dokumentov ali primeren dostop do ustreznih informacij.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njeni sodni organi v zvezi z ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 pooblaščeni, da od vložnika zahtevajo predložitev vseh razumno razpoložljivih dokazov, na podlagi katerih lahko z zadostno mero gotovosti ugotovijo, ali je vložnik imetnik pravice in ali je pravica vložnika kršena oziroma je taka kršitev neizbežna.

               Člen IP.44: Popravni ukrepi

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vlagatelja in brez poseganja v morebitno odškodnino za nosilca pravice zaradi kršitve in brez kakršnega koli nadomestila odredijo uničenje blaga, za katero ugotovijo, da krši pravico intelektualne lastnine, ali vsaj dokončno odstranitev navedenega blaga iz trgovinskih poti. Po potrebi lahko sodni organi pod enakimi pogoji odredijo tudi uničenje materialov in pripomočkov, ki se uporabljajo zlasti za oblikovanje ali izdelavo tega blaga.

               2.Sodni organi vsake pogodbenice so pooblaščeni, da odredijo, da se ti ukrepi izvedejo na stroške kršitelja, razen če ni posebnih razlogov proti temu.

               Člen IP.45: Sodne odredbe

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko sodni organi, kadar se sprejme sodna odločba, s katero se ugotovi kršitev pravice intelektualne lastnine, zoper kršitelja izdajo sodno odredbo, katere cilj je prepoved nadaljevanja kršitve. Vsaka pogodbenica zagotovi tudi, da lahko sodni organi izdajo sodno odredbo zoper posrednike, katerih storitve uporablja tretja oseba za kršitev pravice intelektualne lastnine.

               Člen IP.46: Alternativni ukrepi

               Vsaka pogodbenica lahko določi, da lahko sodni organi v ustreznih primerih in na zahtevo osebe, ki bi lahko bila predmet ukrepov iz člena IP.44 [Popravni ukrepi] ali člena IP.45 [Sodne odredbe], namesto uporabe ukrepov iz navedenih členov odredijo plačilo denarnega nadomestila oškodovani stranki, če ta oseba ni ravnala namerno in iz malomarnosti, če bi izvedba zadevnih ukrepov tej osebi povzročila nesorazmerno škodo in če se oškodovani stranki denarno nadomestilo zdi razumno zadovoljivo.

               Člen IP.47: Odškodnina

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni sodni organi na predlog oškodovane stranke kršitelju, ki je vedel ali bi moral iz utemeljenih razlogov vedeti, da sodeluje pri kršitvi pravice intelektualne lastnine, naložijo, naj imetniku pravice plača odškodnino, ki ustreza dejanski škodi, ki jo je imetnik pravice utrpel zaradi kršitve.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni sodni organi pri določanju odškodnine:

               (a)
                     upoštevajo vse ustrezne vidike, kot so negativne ekonomske posledice, vključno z izgubljenim dobičkom, ki jih je utrpela oškodovana stranka, morebiten neupravičen dobiček, ki ga je ustvaril kršitelj, in v ustreznih primerih elemente, ki niso ekonomski dejavniki, kot je nepremoženjska škoda, ki je imetniku pravice povzročena s kršitvijo, ali

               (b)
                     kot alternativno možnost točki (a) v ustreznih primerih določijo odškodnino v obliki pavšalnega zneska na podlagi elementov, kot je najmanj znesek licenčnin ali pristojbin, ki bi jih kršitelj dolgoval, če bi zahteval dovoljenje za uporabo zadevne pravice intelektualne lastnine.

               3.Če kršitelj ni vedel ali če ni mogel iz utemeljenih razlogov vedeti, da sodeluje pri kršitvi pravice intelektualne lastnine, lahko vsaka pogodbenica določi, da lahko sodni organi odredijo vračilo dobička ali plačilo odškodnine, ki je lahko določena vnaprej.

               Člen IP.48: Pravni stroški

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da utemeljene in sorazmerne pravne stroške ter druge izdatke uspešne stranke praviloma krije neuspešna stranka, razen če načelo pravičnosti tega ne dovoli.

               Člen IP.49: Objava sodnih odločb

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko v sodnih postopkih, začetih zaradi kršitve pravice intelektualne lastnine, sodni organi na zahtevo vložnika in na stroške kršitelja odredijo ustrezne ukrepe za razširjanje informacij v zvezi s sodno odločbo in njeno celotno ali delno objavo.

               Člen IP.50: Domneva o avtorstvu ali lastništvu

               Za namene uporabe ukrepov, postopkov in pravnih sredstev iz poglavja 3 [Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine]:

               (a)
                     za to, da oseba velja za avtorja literarnega ali umetniškega dela in zato lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev, zadostuje običajna navedba avtorjevega imena na delu, če ni dokaza o nasprotnem; in

               (b)
                     se točka (a) smiselno uporablja za imetnike pravic, povezanih z avtorskimi pravicami, v zvezi z njihovo zaščiteno vsebino.

               Člen IP.51: Upravni postopki

               Kolikor se v upravnem postopku lahko na podlagi vsebine zadeve odredijo kakršna koli civilnopravna sredstva, mora biti tak postopek v skladu z načeli, ki so vsebinsko enaka načelom tega poglavja.

               Oddelek 3: Civilni sodni postopki in pravna sredstva za poslovne skrivnosti

               Člen IP.52: Civilni sodni postopki in pravna sredstva za poslovne skrivnosti

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da nobeni osebi, ki sodeluje v civilnih sodnih postopkih iz člena IP.34(1) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti] ali ima dostop do dokumentov, ki so del teh sodnih postopkov, ni dovoljeno uporabiti ali razkriti nobene poslovne skrivnosti ali domnevne poslovne skrivnosti, ki so jo pristojni sodni organi v odziv na ustrezno utemeljeno vlogo zainteresirane strani opredelili za zaupno in bili z njo seznanjeni na podlagi tega sodelovanja ali dostopa.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da obveznost iz odstavka 1 velja tudi po zaključku civilnih sodnih postopkov, in sicer toliko časa, kot je primerno.

               3.V civilnih sodnih postopkih iz člena IP.34(1) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti] vsaka pogodbenica zagotovi, da so njeni sodni organi pooblaščeni vsaj za to, da:

               (a)
                     v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo začasne ukrepe za prenehanje in prepoved uporabe ali razkritja poslovne skrivnosti na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso;

               (b)
                     v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo ukrepe za prenehanje ali po potrebi prepoved uporabe ali razkritja poslovne skrivnosti na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso;

               (c)
                     v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo vsaki osebi, ki je pridobila, uporabila ali razkrila poslovno skrivnost na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso, in ki je vedela ali bi morala vedeti, da je pridobila, uporabila ali razkrila poslovno skrivnost na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso, da imetniku poslovne skrivnosti plača odškodnino, ki ustreza dejanski škodi, ki jo je utrpel zaradi take pridobitve, uporabe ali razkritja poslovne skrivnosti;

               (d)
                     sprejmejo posebne ukrepe, ki so potrebni za ohranitev zaupnosti katere koli poslovne skrivnosti ali domnevne poslovne skrivnosti, uporabljene ali omenjene v postopkih iz člena IP.34(1) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti]. Taki posebni ukrepi lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice vključujejo, poleg pravice do obrambe, možnost omejitve dostopa do nekaterih dokumentov v celoti ali delno; omejitve dostopa do obravnav in ustreznih zapisnikov ali dobesednih zapisov teh obravnav ter dajanje na voljo nezaupne različice sodne odločbe, v kateri so odlomki, ki vsebujejo poslovne skrivnosti, odstranjeni ali redigirani;

               (e)
                     naložijo sankcije vsaki osebi, ki sodeluje v sodnem postopku in ne ravna ali noče ravnati v skladu s sodnimi odločbami v zvezi z varovanjem poslovne skrivnosti ali domnevne poslovne skrivnosti.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vloga za ukrep, postopke ali pravna sredstva iz tega člena zavrne, če je bila domnevna pridobitev, uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso, v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi izvedena:

               (a)
                     za razkritje kršitve, nepravilnega ravnanja ali nezakonite dejavnosti z namenom zaščite splošnega javnega interesa;

               (b)
                     kot razkritje poslovne skrivnosti s strani zaposlenih njihovim predstavnikom v okviru zakonitega opravljanja nalog teh predstavnikov in je razkritje potrebno za tako opravljanje nalog;

               (c)
                     za zaščito zakonitega interesa, priznanega z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice.

               Oddelek 4: Uveljavljanje pravic na mejah

               Člen IP.53: Ukrepi na mejah

               1.Kar zadeva blago pod carinskim nadzorom, vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, v skladu s katerimi lahko imetnik pravice vloži zahtevke pri pristojnem organu
                  40
               , da prekine sprostitev sumljivega blaga ali ga zadržijo. V tem oddelku „sumljivo blago“ pomeni blago, pri katerem obstaja sum kršitve blagovnih znamk, avtorskih in sorodnih pravic, geografskih označb, patentov, uporabnih modelov, industrijskih modelov, topografij integriranih vezij in žlahtniteljskih pravic.

               2.Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene elektronske sisteme, s katerimi lahko carinski organi upravljajo zahtevke, ki jim je bilo ugodeno, ali evidentirane zahtevke.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni pristojni organi ne zaračunavajo pristojbine za upravne stroške, ki nastanejo pri obravnavi ali evidentiranju zahtevkov.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni pristojni organi o ugoditvi zahtevkov ali evidentiranju zahtevkov odločijo v razumnem roku.

               5.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se zahtevki iz odstavka 1 uporabljajo za več pošiljk.

               6.Kar zadeva blago pod carinskim nadzorom, vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni carinski organi na lastno pobudo prekinejo sprostitev sumljivega blaga ali ga zadržijo.

               7.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni carinski organi uporabljajo analizo tveganja za prepoznavanje sumljivega blaga.

               8.Vsaka pogodbenica lahko pooblasti svoj carinski organ, da imetniku pravice na zahtevo zagotovi informacije o blagu, vključno z opisom in dejanskimi ali ocenjenimi količinami blaga, in če sta znana, imenom in naslovom pošiljatelja, uvoznika, izvoznika ali prejemnika ter državo porekla blaga, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo zadržano.

               9.Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene postopke, ki omogočajo uničenje sumljivega blaga, ne da bi bil pred tem potreben upravni ali sodni postopek za uradno ugotovitev kršitev, če se zadevne osebe z uničenjem strinjajo ali mu ne nasprotujejo. Če sumljivo blago ni uničeno, vsaka pogodbenica zagotovi, da se tako blago, razen v izjemnih okoliščinah, iz trgovinskih tokov umakne tako, da se prepreči kakršna koli škoda za imetnika pravice.

               10.Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene postopke, ki omogočajo hitro uničenje blaga s ponarejeno blagovno znamko in piratskega blaga, poslanega v poštnih ali hitrih kurirskih pošiljkah.

               11.Vsaka pogodbenica zagotovi, da je imetnik ugodenega ali evidentiranega zahtevka, kadar to zahtevajo carinski organi, dolžan povrniti stroške, ki so carinskim organom ali drugim osebam, ki delujejo v imenu carinskih organov, nastali od trenutka prekinitve prepustitve blaga ali njegovega zadržanja, tudi zaradi skladiščenja blaga in ravnanja z njim, ter vse stroške, povezane z uničenjem ali odstranitvijo blaga.

               12.Vsaka pogodbenica se lahko odloči, da tega člena ne bo uporabljala za uvoz blaga, ki ga v drugi državi dajo na trg imetniki pravic ali se tam da na trg z njihovo privolitvijo. Pogodbenica lahko iz uporabe tega člena izključi nekomercialno blago v osebni prtljagi potnikov.

               13.Vsaka pogodbenica svojim carinskim organom omogoči, da vzdržujejo reden dialog z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ter spodbuja sodelovanje z njimi in drugimi organi, vključenimi v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.

               14.Pogodbenici sodelujeta na področju mednarodne trgovine s sumljivim blagom. Pogodbenici si zlasti, kolikor je to mogoče, izmenjujeta upoštevne informacije o trgovini s sumljivim blagom, ki vpliva na drugo pogodbenico.

               15.Brez poseganja v druge načine sodelovanja se za kršitve zakonodaje o pravicah intelektualne lastnine, za uveljavljanje katerih so v skladu s tem členom pristojni carinski organi pogodbenice, uporablja Protokol o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah.

               Člen IP.54: Skladnost s Sporazumom GATT 1994 in Sporazumom TRIPS

               Pri izvajanju mejnih ukrepov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, ne glede na to, ali so zajeti v tem oddelku ali ne, pogodbenici zagotovita skladnost s svojimi obveznostmi na podlagi Sporazuma GATT 1994 in Sporazuma TRIPS ter zlasti člena V GATT 1994 ter člena 41 in oddelka 4 dela III Sporazuma TRIPS.

               Poglavje 4: Druge določbe

               Člen IP.55: Sodelovanje

               1.Pogodbenici z medsebojnim sodelovanjem podpirata izvajanje zavez in obveznosti iz tega naslova.

               2.Področja sodelovanja med drugim vključujejo naslednje dejavnosti:

               (a)
                     izmenjavo informacij o pravnem okviru v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in zadevnimi pravili o varstvu in uveljavljanju;

               (b)
                     izmenjavo izkušenj o zakonodajnem napredku, uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in izvrševanju s strani carinskih, policijskih, upravnih in sodnih organov na centralni in podcentralni ravni;

               (c)
                     usklajevanje za preprečevanje izvoza ponarejenega blaga, vključno usklajevanjem z drugimi državami;

               (d)
                     tehnično pomoč, krepitev zmogljivosti, izmenjavo in usposabljanje osebja;

               (e)
                     varstvo in zaščito pravic intelektualne lastnine ter razširjanje informacij v zvezi s tem, med drugim v poslovnih krogih in civilni družbi;

               (f)
                     javno ozaveščanje potrošnikov in imetnikov pravic;

               (g)
                     spodbujanje institucionalnega sodelovanja, zlasti med uradi za intelektualno lastnino pogodbenic;

               (h)
                     izobraževanje splošne javnosti in spodbujanje njene ozaveščenosti o politikah v zvezi z varstvom in uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine;

               (i)
                     spodbujanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine z javno-zasebnim sodelovanjem, ki vključuje mala in srednja podjetja;

               (j)
                     priprava učinkovitih strategij za opredelitev ciljnih skupin in komunikacijskih programov za povečanje ozaveščenosti potrošnikov in medijev o učinku kršitev pravic intelektualne lastnine, vključno s tveganjem za zdravje in varnost ter povezavo z organiziranim kriminalom.

               3.Pogodbenici neposredno ali prek Specializiranega trgovinskega odbora za intelektualno lastnino ohranjata stike glede vseh zadev, povezanih z izvajanjem in delovanjem tega naslova.

               Člen IP.56: Prostovoljne pobude zainteresiranih strani

               Vsaka pogodbenica si prizadeva spodbujati prostovoljne pobude zainteresiranih strani za zmanjšanje kršitev pravic intelektualne lastnine, tudi na spletu in drugih trgih, ki se osredotočajo na konkretne težave in iskanje praktičnih rešitev, ki so realistične, uravnotežene, sorazmerne in pravične za vse udeležene, tudi na naslednje načine:

               (a)
                     vsaka pogodbenica si prizadeva sporazumno sklicati zainteresirane strani na svojem ozemlju, da bi spodbudila prostovoljne pobude za iskanje rešitev in reševanje nesoglasij glede varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ter zmanjšanja kršitev;

               (b)
                     pogodbenici si prizadevata za medsebojno izmenjavo informacij o prizadevanjih za spodbujanje prostovoljnih pobud zainteresiranih strani na njunem ozemlju ter

               (c)
                     pogodbenici si prizadevata za spodbujanje odprtega dialoga in sodelovanja med zainteresiranimi stranmi pogodbenic ter zainteresirane strani pogodbenic spodbujata, da skupaj iščejo rešitve in rešujejo nesoglasja glede varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ter zmanjšanja kršitev.

               Člen IP.57: Pregled v zvezi z geografskimi označbami

               Pogodbenici si lahko ob upoštevanju ustreznih določb katerega koli predhodnega dvostranskega sporazuma med Združenim kraljestvom na eni strani ter Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na drugi strani skupaj razumno prizadevata za dogovor o pravilih za zaščito in učinkovito nacionalno izvrševanje njunih geografskih označb.

               Naslov VI: Javna naročila

               Poglavje 1: Področje uporabe

               Člen PPROC.1: Cilj

               Cilj tega naslova je ponudnikom vsake pogodbenice zagotoviti dostop do večjih priložnosti za sodelovanje v postopkih javnega naročanja in okrepiti preglednost postopkov javnega naročanja.

               Člen PPROC.2: Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna naročila

               1.
                     Določbe Sporazuma o javnih naročilih, ki so navedene v oddelku A Priloge PPROC-1, vključno s prilogami vsake pogodbenice k Dodatku I k Sporazumu GPA, se vključijo v ta naslov.

               2.
                     V tem naslovu „zajeta javna naročila“ pomeni javna naročila, za katera se uporablja člen II Sporazuma GPA, dodatno pa tudi javna naročila iz oddelka B Priloge PPROC-1.

               3.
                     V zvezi z zajetimi javnimi naročili vsaka pogodbenica smiselno uporablja določbe Sporazuma GPA iz oddelka A Priloge PPROC-1 za ponudnike, blago ali storitve druge pogodbenice.

               Poglavje 2: Dodatna pravila za zajeta javna naročila

               Člen PPROC.3: Uporaba elektronskih sredstev pri javnem naročanju

               1.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni naročniki zajeta javna naročila v čim večji možni meri izvajajo z elektronskimi sredstvi.

               2.
                     Za naročnika se šteje, da zajeto javno naročilo izvaja z elektronskimi sredstvi, če uporablja elektronska informacijska in komunikacijska sredstva za:

               (a)
                     objavo obvestil in razpisne dokumentacije v postopkih javnega naročanja ter

               (b)
                     predložitev prijav za sodelovanje in ponudb.

               3.
                     Razen v posebnih primerih so takšna elektronska informacijska in komunikacijska sredstva nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna z izdelki informacijske in komunikacijske tehnologije v splošni rabi ter ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja.

               4.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni naročniki prejmejo in obdelajo elektronske račune v skladu z njeno zakonodajo.

               Člen PPROC.4: Elektronska objava

               Vsa obvestila o zajetih javnih naročilih, vključno z obvestili o nameravanem javnem naročilu, povzetki obvestil, obvestili o načrtovanem javnem naročilu in obvestili o oddaji naročila, so neposredno in brezplačno dostopna z elektronskimi sredstvi prek enotne točke dostopa na internetu.

               Člen PPROC.5: Ustrezna dokazila

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da naročniki ob predložitvi prijav za sodelovanje ali ponudb ne zahtevajo predložitve vseh ali dela dokazil, da ponudnik ni v enem od položajev, zaradi katerih bi lahko bil izključen, in da izpolnjuje pogoje za sodelovanje, razen če je to potrebno za pravilno izvedbo naročila.

               Člen PPROC.6: Pogoji za sodelovanje

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar njeni naročniki kot pogoj za sodelovanje v zajetem javnem naročilu od ponudnika zahtevajo, da dokaže predhodne izkušnje, ne zahtevajo, da ima take izkušnje na ozemlju navedene pogodbenice.

               Člen PPROC.7: Sistemi registracije in kvalifikacijski postopki

               Pogodbenica, ki vodi sistem registracije ponudnikov, zagotovi, da lahko zainteresirani ponudniki kadar koli zahtevajo registracijo. Vsakega zainteresiranega ponudnika, ki zahteva registracijo, se v razumnem roku obvesti o odločitvi, da se ta zahteva odobri ali zavrne.

               Člen PPROC.8: Omejeni razpisni postopki

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar naročnik uporablja omejeni razpisni postopek, naročnik povabila k oddaji ponudbe naslovi na toliko ponudnikov, da to zadostuje za zagotovitev resnične konkurence, ne da bi vplivalo na operativno učinkovitost sistema javnega naročanja.

               Člen PPROC.9: Neobičajno nizke cene

               Če naročnik prejme ponudbo s ceno, ki je nenavadno nižja od cen drugih predloženih ponudb, lahko na podlagi odstavka 6 člena XV Sporazuma o javnih naročilih pri ponudniku preveri, ali se pri ceni upošteva dodelitev subvencij.

               Člen PPROC.10: Okoljski, socialni in delovni vidiki

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni naročniki v celotnem trajanju postopka oddaje javnega naročila upoštevajo okoljske, delovne in socialne vidike, če so ti vidiki skladni s pravili iz poglavij 1 in 2 in so navedeni v obvestilu o nameravanem javnem naročilu ali v drugem obvestilu, uporabljenem kot obvestilo o nameravanem naročilu, oziroma v razpisni dokumentaciji.

               Člen PPROC.11: Domači postopki pregleda

               1.
                     Če pogodbenica imenuje neodvisen upravni organ v skladu z odstavkom 4 člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih, ta pogodbenica zagotovi, da:

               (a)so člani imenovanega organa neodvisni, nepristranski in v času imenovanja niso pod zunanjimi vplivi;

               (b)člani imenovanega organa med trajanjem njihovega mandata niso razrešeni proti svoji volji, razen če je njihova razrešitev potrebna na podlagi določb, ki urejajo imenovani organ; in

               (c)imajo predsednik ali vsaj en drug član imenovanega organa ima pravne in poklicne kvalifikacije, enakovredne tistim, ki se zahtevajo za sodnike, odvetnike ali druge pravne strokovnjake, usposobljene v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice.

               2.
                     Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, ki zagotavljajo hitre začasne ukrepe, ki ponudnikom omogočajo, da še naprej sodelujejo v naročilih. Ti začasni ukrepi iz pododstavka 7(a) člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko povzročijo prekinitev postopka javnega naročila ali, če je bila pogodba sklenjena z naročnikom in če je pogodbenica tako določila, prekinitev izvajanja naročila. Postopki lahko določajo, da se pri odločanju, ali naj se takšni ukrepi uporabijo, upoštevajo prevladujoče škodljive posledice za zadevne interese, vključno z javnim interesom. Pravični razlog za neuporabo ukrepov se poda pisno.

               3.
                     Če zainteresirani ali sodelujoči ponudnik pri imenovanem organu iz odstavka 1 predloži ugovor, vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pravili, predpisi in postopki načeloma zagotovi, da naročnik ne more skleniti pogodbe, dokler ta organ ne sprejme odločitve ali priporočila o ugovoru v zvezi z začasnimi ukrepi, popravnim ukrepom ali nadomestilom za izgubo ali škodo, kakor je navedeno v odstavkih 2, 5 in 6. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se lahko v neizogibnih in upravičenih okoliščinah pogodba kljub temu sklene.

               4.
                     Vsaka pogodbenica lahko določi:

               (a)„obdobje mirovanja“ med odločitvijo o oddaji naročila in sklenitvijo pogodbe, da se omogoči dovolj časa, da neuspešni ponudniki ocenijo, ali je primerno sprožiti postopek pregleda; ali

               (b)dovolj dolgo obdobje, da zainteresirani ponudnik vloži ugovor, ki lahko predstavlja podlago za prekinitev izvajanja naročila.

               5.
                     Popravni ukrep iz pododstavka 7(b) člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko vključuje enega ali več naslednjih elementov:

               (a)odpravo diskriminatornih tehničnih, ekonomskih ali finančnih specifikacij v razpisu, razpisni dokumentaciji ali katerem koli drugem dokumentu v zvezi s postopkom javnega razpisa in izvedbo novega postopka oddaje javnega naročila;

               (b)ponovitev postopka oddaje javnega naročila brez spreminjanja pogojev;

               (c)razveljavitev odločitve o oddaji naročila in sprejetje nove odločitve o oddaji naročila;

               (d)prenehanje pogodbe ali razglasitev njene neveljavnosti ali

               (e)sprejetje drugih ukrepov z namenom, da se odpravi neizpolnitev obveznosti iz poglavij 1 in 2, na primer poziv za plačilo določene vsote, dokler kršitev ni dejansko odpravljena.

               6.
                     V skladu s pododstavkom 7(b) člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko vsaka pogodbenica določi dodelitev nadomestila za izgubo ali škodo. V zvezi s tem, če revizijski organ pogodbenice ni sodišče in ponudnik meni, da je prišlo do kršitve nacionalnih zakonov in drugih predpisov o izvajanju obveznosti iz poglavij 1 in 2, lahko ponudnik v skladu s sodnimi postopki pogodbenice predloži zadevo sodišču, tudi z namenom zahtevanja odškodnine.

               7.
                     Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani potrebne postopke, s katerimi se sklepi ali priporočila revizijskih organov dejansko izvajajo ali sklepi sodnih revizijskih organov dejansko izvršujejo.

               Poglavje 3: Nacionalna obravnava zunaj zajetih javnih naročil

               Člen PPROC.12: Opredelitve pojmov

               1.
                     V tem poglavju obravnava, ki jo zagotovi pogodbenica v skladu s tem poglavjem, pomeni:

               (a)
                     v zvezi z Združenim kraljestvom obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki so je v podobnih okoliščinah deležni ponudniki iz Združenega kraljestva, in

               (b)
                     v zvezi z državo članico obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki so je v podobnih okoliščinah na ravni te države članice deležni ponudniki iz te države članice.

               2.
                     V tem poglavju ponudnik iz pogodbenice, ki je pravna oseba, pomeni:

               (a)
                     za Unijo pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Unije ali vsaj ene njenih držav članic in opravlja bistvene poslovne dejavnosti, ki jih Unija v skladu s svojim uradnim obvestilom STO o Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (WT/REG39/1) razume kot enakovredne pojmu „dejanske in trajne povezave“ z gospodarstvom države članice Unije iz člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na ozemlju Unije; in

               (b)
                     za Združeno kraljestvo pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Združenega kraljestva in ki opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju Združenega kraljestva.

               Člen PPROC.13: Nacionalna obravnava lokalno ustanovljenih ponudnikov

               1.
                     Ukrep pogodbenice ne sme v zvezi z nobenim javnim naročilom za ponudnike druge pogodbenice, ustanovljene na njenem ozemlju z ustanovitvijo, prevzemom ali ohranjanjem pravne osebe, pomeniti obravnave, ki je manj ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica zagotavlja svojim podobnim ponudnikom
                  41
               .

               2.
                     Za uporabo obveznosti nacionalne obravnave iz tega člena še naprej veljajo varnostne in splošne izjeme, kot so opredeljene v členu III Sporazuma GPA, tudi če javna naročila niso zajeta javna naročila v skladu s tem naslovom.

               Poglavje 4: Druge določbe

               Člen PPROC.14: Spremembe in popravki zavez glede dostopa do trga

               Vsaka pogodbenica lahko spremeni ali popravi svoje zaveze glede dostopa do trga v svojem pododdelku iz oddelka B Priloge PPROC-1 v skladu s postopki iz členov PPROC.15 [Spremembe] do PPROC.18 [Spremembe oddelka B Priloge PPROC-1].

               Člen PPROC.15: Spremembe

               1.
                     Pogodbenica, ki namerava spremeniti pododdelek iz oddelka B Priloge PPROC-1:

               (a)drugo pogodbenico o tem pisno uradno obvesti in

               (b)v uradno obvestilo vključi predlog za ustrezne kompenzacijske prilagoditve za drugo pogodbenico, da se ohrani raven zavez glede dostopa do trga, ki je primerljiva z ravnijo pred spremembo.

               2.
                     Ne glede na točko (b) odstavka 1 pogodbenici ni treba zagotoviti kompenzacijskih prilagoditev za drugo pogodbenico, če predlagana sprememba zajema naročnika, nad katerim je pogodbenica dejansko odpravila svoj nadzor ali vpliv v zvezi z zajetimi naročili.

               Šteje se, da je nadzor ali vpliv pogodbenice nad zajetimi javnimi naročili naročnikov dejansko odpravljen, če je naročnik izpostavljen konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

               3. Druga pogodbenica lahko ugovarja spremembi iz točke (a) odstavka 1, če se ne strinja:

               (a)da je kompenzacijska prilagoditev, predlagana v skladu s točko (b) odstavka 1, ustrezna za ohranitev primerljive ravni vzajemno dogovorjenih zavez glede dostopa do trga, ali

               (b)da sprememba zajema naročnika, nad katerim je pogodbenica dejansko odpravila svoj nadzor ali vpliv, kot je določeno v odstavku 2.

               Druga pogodbenica pošlje pisni ugovor v 45 dneh od prejema uradnega obvestila iz točke (a) odstavka 1, sicer se šteje, da je sprejela kompenzacijsko prilagoditev ali spremembo, vključno za namene naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe].

               Člen PPROC.16: Popravki

               1.
                     Pogodbenica, ki namerava popraviti pododdelek iz oddelka B Priloge PPROC-1, drugo pogodbenico o tem pisno uradno obvesti.

               Za popravek se štejejo naslednje spremembe pododdelkov iz oddelka B Priloge PPROC-1, če ne vplivajo na vzajemno dogovorjene zaveze glede dostopa do trga iz tega naslova:

               (a)sprememba imena naročnika;

               (b)združitev dveh ali več naročnikov s seznama iz navedenega pododdelka in

               (c)ločitev naročnika s seznama iz navedenega pododdelka na dva naročnika ali več, ki se dodajo na seznam naročnikov iz istega pododdelka.

               2.
                     Pogodbenica lahko drugo pogodbenico uradno obvesti o ugovoru k predlaganemu popravku v 45 dneh od prejema uradnega obvestila. Pogodbenica, ki vloži ugovor, navede razloge, zakaj meni, da pri predlaganem popravku ne gre za spremembo, kot je določena v odstavku 1, in opiše učinek predlaganega popravka na vzajemno dogovorjene zaveze glede dostopa do trga iz tega naslova. Če pogodbenica takega ugovora ne predloži pisno v 45 dneh od prejema uradnega obvestila, se šteje, da se strinja s predlaganim popravkom.

               Člen PPROC.17: Posvetovanja in reševanje sporov

               Če pogodbenica ugovarja predlagani spremembi ali predlaganim kompenzacijskim prilagoditvam iz člena PPROC.15 [Spremembe] ali predlaganemu popravku iz člena PPROC.16 [Popravki], si pogodbenici prizadevata rešiti težavo s posvetovanji. Če pogodbenici v 60 dneh od prejema ugovora ne dosežeta dogovora, lahko pogodbenica, ki želi spremeniti ali popraviti svoj pododdelek iz oddelka B Priloge PPROC-1, zadevo predloži v reševanje sporov v skladu z naslovom I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe], da se ugotovi, ali je ugovor upravičen.

               Člen PPROC.18: Sprememba oddelka B Priloge PPROC-1

               Če pogodbenica ne ugovarja spremembi v skladu z členom PPROC.15(3) [Spremembe] ali popravku v skladu s členom PPROC.16(2) [Popravki] oziroma se pogodbenici o spremembah ali popravkih dogovorita v okviru posvetovanj iz člena PPROC.17 [Posvetovanja in reševanje sporov] ali se težava dokončno reši v okviru naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe], partnerski svet spremeni ustrezni pododdelek iz oddelka B Priloge PPROC-1, da se upoštevajo ustrezne spremembe ali popravki ali kompenzacijske prilagoditve.

               Člen PPROC.19: Sodelovanje

               1.
                     Pogodbenici priznavata koristi, ki jih lahko prinese sodelovanje pri mednarodnem spodbujanju vzajemne liberalizacije trgov javnih naročil.

               2.
                     Pogodbenici druga drugi dasta na voljo letne statistične podatke o zajetih javnih naročilih, če so tehnično razpoložljivi.

               Naslov VII: Mala in srednja podjetja

               Člen SME.1: Cilj

               Cilj tega naslova je povečati zmožnost malih in srednjih podjetij, da čim bolj izkoristijo prvi razdelek [Trgovina].

               Člen SME.2: Izmenjava informacij

               1.
                     Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohranja svoje javno dostopno spletišče za mala in srednja podjetja z informacijami glede prvega razdelka [Trgovina], ki med drugim vključujejo:

               (a)
                     povzetek prvega razdelka [Trgovina];

               (b)
                     opis določb prvega razdelka [Trgovina], za katere posamezna pogodbenica meni, da so pomembne za mala in srednja podjetja v obeh pogodbenicah; ter

               (c)
                     morebitne dodatne informacije, za katere posamezna pogodbenica meni, da bi bile uporabne za mala in srednja podjetja, ki bi želela izkoristiti prvi razdelek [Trgovina].

               2.
                     Vsaka pogodbenica na spletišče iz odstavka 1 umesti spletno povezavo do:

               (a)
                     besedila prvega razdelka [Trgovina];

               (b)
                     ustreznega spletišča druge pogodbenice ter

               (c)
                     spletišč organov pogodbenice, za katera ta meni, da vsebujejo koristne informacije za osebe, ki se zanimajo za trgovanje in poslovanje na njenem ozemlju.

               3.
                     Posamezna pogodbenica na spletišče iz odstavka 1 umesti spletno povezavo do spletišč svojih organov, ki vsebujejo informacije, povezane z naslednjim:

               (a)
                     carinsko zakonodajo in predpisi, postopki za uvoz, izvoz in tranzit ter ustrezni obrazci, dokumenti in drugimi zahtevanimi informacijami;

               (b)
                     zakoni, uredbe in postopki v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami;

               (c)
                     tehnični zakoni in predpisi, po potrebi vključno z obveznimi postopki ugotavljanja skladnosti in povezavami na sezname organov za ugotavljanje skladnosti, kadar je obvezno, da ugotavljanje skladnosti izvede tretji organ, kot je določeno v poglavju 4 [Tehnične ovire v trgovini] naslova I [Blagovna menjava] tega razdelka;

               (d)
                     zakoni in predpisi o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih v zvezi z uvozom in izvozom, kot je določeno v poglavju 3 [Sanitarni in fitosanitarni ukrepi] naslova I [Blagovna menjava] tega razdelka;

               (e)
                     zakoni in predpisi o javnih naročilih, enotno točko spletnega dostopa do obvestil o javnih naročilih iz naslova VI [Javna naročila] tega razdelka in drugimi ustreznimi določbami navedenega naslova;

               (f)
                     postopki registracije podjetij ter

               (g)
                     drugimi informacijami, za katere pogodbenica meni, da bi lahko pomagale malim in srednjim podjetjem.

               4.
                     posamezna pogodbenica na svoje spletišče iz odstavka 1 umesti spletno povezavo na podatkovno zbirko, po kateri je omogočeno elektronsko iskanje po tarifni oznaki in ki vsebuje naslednje informacije o dostopu do njenega trga:

               (a)
                     v zvezi s tarifnimi ukrepi in informacijami, povezanimi s tarifami:

               (i)
                     stopnje carinskih dajatev in kvot, vključno z državo z največjimi ugodnostmi, stopnje, ki zadevajo države, ki nimajo največjih ugodnosti, ter preferencialne stopnje in tarifne kvote;

               (ii)
                     trošarine;

               (iii)
                     davke (davek na dodano vrednost / prometni davek);

               (iv)
                     carine ali druge pristojbine, vključno z drugimi pristojbinami za določene izdelke;

               (v)
                     pravila o poreklu, kot so določena v poglavju 2 [Pravila o poreklu] naslova I [Blagovna menjava] tega razdelka;

               (vi)
                     povračilo carine, odlog ali druge vrste olajšav, ki zmanjšujejo, vračajo ali oproščajo carino;

               (vii)
                     merila za določitev carinske vrednosti blaga in

               (viii)
                     druge tarifne ukrepe;

               (b)
                     v zvezi z netarifnimi ukrepi, povezanimi s tarifno nomenklaturo:

               (i)
                     informacije, potrebne za uvozne postopke; ter

               (ii)
                     informacije, povezane z netarifnimi ukrepi.

               5.
                     Vsaka pogodbenica redno ali na zahtevo druge pogodbenice posodablja informacije in povezave iz odstavkov 1 do 4, ki jih hrani na svojem spletišču, da zagotovi posodobljenost in natančnost teh informacij in povezav.

               6.
                     Vsaka pogodbenica zagotavlja, da so informacije in povezave iz odstavkov 1 do 4 ustrezno predstavljene tako, da jih lahko uporabijo mala in srednja podjetja. Vsaka pogodbenica si prizadeva, da so te informacije na voljo v angleškem jeziku.

               7.
                     Dostop do informacij, ki se zagotavljajo v skladu z odstavki 1 do 4, je za vse osebe iz obeh pogodbenic brezplačen.

               Člen SME.3: Kontaktni točki za mala in srednja podjetja

               1.
                     Po začetku veljavnosti tega sporazuma vsaka pogodbenica določi kontaktno točko, ki izvaja funkcije iz tega člena, in drugi pogodbenici sporočil njene kontaktne podatke. Pogodbenici se medsebojno nemudoma obvestita o kakršni koli spremembi navedenih kontaktnih podatkov.

               2.
                     Kontaktni točki pogodbenic za mala in srednja podjetja:

               (a)
                     poskušata zagotoviti, da se pri izvajanju prvega razdelka [Trgovina] upoštevajo potrebe malih in srednjih podjetij ter da lahko mala in srednja podjetja v obeh pogodbenicah izkoristijo prvi razdelek [Trgovina];

               (b)
                     preučujeta načine za krepitev sodelovanja med pogodbenicama v zvezi z zadevami, ki so pomembne za mala in srednja podjetja, z namenom povečanja trgovinskih in naložbenih priložnosti za mala in srednja podjetja;

               (c)
                     zagotavljata, da so informacije iz člena SME.2 [Izmenjava informacij] posodobljene, točne in ustrezne za mala in srednja podjetja. Katera koli pogodbenica lahko prek kontaktne točke za mala in srednja podjetja predlaga dodatne informacije, ki bi jih druga pogodbenica lahko vključila na svoje spletišče ter se hranijo v skladu s členom SME.2 [Izmenjava informacij];

               (d)
                     preučujeta vsako vprašanje, povezano z malimi in srednjimi podjetji v zvezi z izvajanjem prvega razdelka [Trgovina], med drugim:

               (i)
                     izmenjavo informacij za pomoč partnerskemu svetu pri njegovi nalogi, tj. spremljanju in izvajanju vidikov prvega razdelka [Trgovina], ki so povezani z malimi in srednjimi podjetji;

               (ii)
                     pomoč specializiranim odborom, skupnim delovnim skupinam in kontaktnima točkama, vzpostavljenima s tem sporazumom, pri obravnavanju vprašanj, pomembnih za mala in srednja podjetja;

               (e)
                     o svojih dejavnostih redno skupaj ali posamično poročata partnerskemu svetu v preučitev ter

               (f)
                     obravnavata vsa druga vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma in so povezana z malimi ali srednjimi podjetji, po dogovoru med pogodbenicama.

               3.
                     Kontaktni točki pogodbenic za mala in srednja podjetja izvajata svoje delo prek komunikacijskih kanalov, ki jih določita pogodbenici in lahko vključujejo elektronsko pošto, uporabo videokonference ali druga sredstva. Po potrebi se tudi srečujeta.

               4.
                     Kontaktni točki za mala in srednja podjetja se lahko pri izvajanju svojih dejavnosti po potrebi poskušata povezati s strokovnjaki in zunanjimi organizacijami.

               Člen SME.4: Razmerje do šestega dela

               Za ta naslov se ne uporablja naslov I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe].

               Naslov VIII: Energija

               Poglavje 1: Splošne določbe

               Člen ENER.1: Cilji

               Cilji tega naslova so zagotoviti spodbujanje trgovine in naložb med pogodbenicama na področju energije in surovin ter podpiranje zanesljive oskrbe izboljšanje in okoljske trajnostnosti, zlasti s prispevanjem k boju proti podnebnim spremembam na teh področjih.

               Člen ENER.2: Opredelitev pojmov

               1.
                     V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev“ pomeni agencijo, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev
                  42
               ;

               (b)„dovoljenje“ pomeni dovoljenje, licenco, koncesijo ali podoben upravni ali pogodbeni instrument, s katerim pristojni organ pogodbenice subjektu daje pravico, da na njenem ozemlju opravlja specifično gospodarsko dejavnost;

               (c)„izravnava“ pomeni,

               (I)za sisteme električne energije, vse ukrepe in procese v vseh časovnih okvirih, s katerimi operaterji prenosnih sistemov električne energije neprekinjeno zagotavljajo ohranjanje sistemske frekvence znotraj predhodno opredeljenega območja stabilnosti in količino rezerv, potrebnih za zahtevano kakovost;

               (II)za sisteme zemeljskega plina, ukrepe, ki jih sprejmejo operaterji prenosnega sistema zemeljskega plina, da bi spremenil pretok plina v prenosno omrežje ali iz njega, razen ukrepov v povezavi s plinom, ki ne šteje kot prevzem, in plinom, ki ga operater prenosnega sistema uporablja za delovanje sistema;

               (d)„distribucija“ pomeni

               (I)v zvezi z električno energijo transport električne energije po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje dobave;

               (II)v zvezi s plinom transport zemeljskega plina po lokalnih ali regionalnih plinovodnih omrežjih z namenom oskrbe odjemalcev, vendar ne vključuje dobave;

               (e)„operater distribucijskega sistema“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki je odgovorna za obratovanje distribucijskega sistema za električno energijo ali zemeljski plin, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in po potrebi za razvoj le-tega na danem območju, za medsebojne povezave z drugimi sistemi, kadar je ustrezno, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po distribuciji električne energije ali plina;

               (f)„povezovalni daljnovod“ pomeni daljnovod:

               (I)med pogodbenicama, razen katerih koli takih vodov, ki so v celoti del enotnega trga z električno energijo na Irskem in Severnem Irskem;

               (II)med Veliko Britanijo ter enotnim trgom električne energije na Irskem in Severnem Irskem, ki ne spada na področje uporabe točke (i);

               (g)„energenti“ pomenijo blago, iz katerega se pridobiva energija, navedeno z ustrezno oznako HS iz Priloge ENER-1;

               (h)„subjekt“ pomeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali podjetje oziroma skupino teh oseb ali podjetij;

               (i)„povezovalni plinovod“ pomeni vod, ki prečka ali povezuje mejo med pogodbenicama;

               (j)„proizvodnja“ pomeni proizvodnjo električne energije;

               (k)„ogljikovodiki“ pomenijo blago, ki je z ustrezno oznako HS navedeno v Prilogi ENER-1;

               (l)„točka za medomrežno povezovanje“ v zvezi s plinom pomeni fizično ali virtualno točko, ki povezuje sistema vstopno-izstopnih točk Unije in Združenega kraljestva ali povezuje sistem vstopno-izstopnih točk s povezovalnim plinovodom, če so te točke predmet rezervacijskih postopkov uporabnikov omrežja;

               (m)„surovine“ pomenijo blago, ki je z ustreznim poglavjem HS navedeno v Prilogi ENER-1;

               (n)„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo, tudi električno energijo iz obnovljivih nefosilnih virov;

               (o)„standardni produkt zmogljivosti“ pomeni določen obseg prenosne zmogljivosti za določeno časovno obdobje na določeni povezovalni točki;

               (p)„prenos“ pomeni

               (I)v zvezi z električno energijo transport električne energije na zelo visokonapetostnem in visokonapetostnem sistemu z namenom dostave električne energije odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje dobave;

               (II)v zvezi s plinom transport zemeljskega plina po omrežju, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, z namenom dostave odjemalcem, vendar ne po pridobivalnem cevovodnem omrežju in ne po delu visokotlačnega plinovoda, ki se uporablja predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, in ne vključuje dobave;

               (q)„operater prenosnega sistema“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki opravlja dejavnosti prenosa ali je odgovorna za obratovanje prenosnega sistema električne energije ali zemeljskega plina, zagotavljanje njegovega vzdrževanje in po potrebi za njegov razvoj na danem območju, za medsebojne povezave z drugimi sistemi, kadar je ustrezno, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po transportu plina ali električne energije, kot je ustrezno;

               (r)„pridobivalno cevovodno omrežje“ pomeni cevovod ali omrežje, uporabljeno ali zgrajeno kot del projekta za pridobivanje nafte ali plina ali se uporablja za prenos zemeljskega plina od enega ali več takih projektov do obrata za pripravo ali terminala ali do končnega obalnega pristajalnega terminala;

               2.
                     V tem naslovu sklicevanje na „nediskriminacijsko“ in „nediskriminacijo“ pomeni obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi, kakor je opredeljena v členih SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi] in 3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi], in nacionalno obravnavo, kakor je opredeljena v členih SERVIN. 2.3 [Nacionalna obravnava] in 3.4 [Nacionalna obravnava], ter obravnavo pod pogoji, ki niso manj ugodni od obravnave, zagotovljene kateremu koli drugemu podobnemu subjektu v podobnih položajih.

               Člen ENER.3: Razmerje do drugih naslovov

               1.        Poglavje 2 [Liberalizacija naložb] in poglavje 3 [Čezmejna trgovina s storitvami] naslova II se uporabljata za energijo in surovine. V primeru neskladij med tem naslovom in naslovom II [Storitve in naložbe] ter prilogami SERVIN-1 do SERVIN-6, prevladajo naslov II [Storitve in naložbe] ter priloge SERVIN-1 do SERVIN-6.

               2.           Za namene člena GOODS.4A/5 [Prosti tranzit], kadar pogodbenica vzdržuje ali izvaja sistem virtualnega trgovanja z zemeljskim plinom ali električno energijo z uporabo plinovodov ali električnih omrežij, torej sistem, ki ne zahteva fizične identifikacije prepeljanega zemeljskega plina ali električne energije, temveč temelji na sistemu neto izravnavanja vhodnih in izhodnih tokov, se za poti, ki so najbolj primerne za mednarodni tranzit iz navedenega člena, šteje, da vključujejo tako virtualno trgovanje.

               3.           Pri uporabi poglavja 3 [Nadzor subvencij] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] se uporablja tudi Priloga ENER-2. Poglavje 3 [Nadzor subvencij] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] se uporablja za Prilogo ENER-2. Za spore med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo Priloge ENER-2 se uporablja člen 3.13 [Reševanje sporov] poglavja 3 naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] .

               Člen ENER.4: Načela

               Vsaka pogodbenica ohranja pravico, da sprejme, ohranjanja in izvršuje ukrepe, ki so potrebni za doseganje legitimnih ciljev javne politike, kot so zagotavljanje oskrbe z energetskim blagom in surovinami, varovanje družbe, varstva okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam, varovanja javnega zdravja in varstva potrošnikov ter spodbujanje varnosti in zaščite, v skladu z določbami tega sporazuma.

               Poglavje 2: Električna energija in plin

               Oddelek 1: Konkurenca na trgih z električno energijo in plinom

               Člen ENER.5: Konkurenca na trgih in nediskriminacija

               1.Da se zagotovi poštena konkurenca, vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni okvir za proizvodnjo, prenos, distribucijo ali dobavo električne energije ali zemeljskega plina ni diskriminatoren glede pravil, pristojbin in obravnave.

               2.Pogodbenici zagotovita, da lahko odjemalci sami izberejo ali zamenjajo dobavitelja električne energije ali plina na svojih maloprodajnih trgih v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.

               3.Brez poseganja v pravico vsake pogodbenice, da določi zahteve glede kakovosti, se določbe tega poglavja v zvezi z zemeljskim plinom uporabljajo tudi za bioplin in plin iz biomase ali druge vrste plina, če je tak plin lahko tehnično in varno doveden v sistem zemeljskega plina in se prek njega prenaša.

               4.Ta člen se ne uporablja za čezmejno trgovino in ne posega v pravico pogodbenic, da z regulativno ureditvijo dosegata legitimne cilje javne politike, ki temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih.

               Člen ENER.6: Določbe v zvezi z veleprodajnimi trgi z električno energijo in plinom

               1.Pogodbenici zagotovita, da veleprodajne cene električne energije in zemeljskega plina odražajo dejansko ponudbo in povpraševanje. V ta namen pogodbenici zagotovita, da tržna pravila veleprodaje električne energije in zemeljskega plina:

               (a)spodbujajo prosto oblikovanje cen;

               (b)ne določajo tehničnih omejitev za oblikovanje cen, ki bi omejevale trgovino;

               (c)dopuščajo učinkovito distribucijo sredstev za proizvodnjo, shranjevanje električne energije in prilagajanje odjema ter učinkovito uporabo električnega sistema;

               (d)omogočajo učinkovito uporabo sistema zemeljskega plina; ter

               (e)omogočajo vključevanje električne energije iz obnovljivih virov ter zagotavljanje učinkovitega in zanesljivega delovanja in razvoja električnega sistema.

               2.Pogodbenici zagotovita, da se z organizacijo izravnalnih trgov zagotavlja:

               (a)nediskriminacija med udeleženci in nediskriminatoren dostop za udeležence;

               (b)pregledna opredelitev storitev na način;

               (c)da se storitve naročajo na pregleden in tržen način, ob upoštevanju pojava novih tehnologij ter

               (d)da imajo proizvajalci energije iz obnovljivih virov pri naročanju izdelkov in storitev razumne in nediskriminatorne pogoje.

               Pogodbenica se lahko odloči, da točke (c) ne bo uporabljala, če na trgu ni dovolj konkurence za storitve izravnave.

               3.Pogodbenici zagotovita, da je vsak mehanizem za zagotavljanje zmogljivosti na trgih z električno energijo jasno opredeljen, pregleden, sorazmeren in nediskriminatoren. Od nobene pogodbenice se ne zahteva, da zmogljivostim, ki se nahajajo na ozemlju druge pogodbenice, dovoli sodelovanje v katerem koli mehanizmu zmogljivosti na njenih trgih električne energije.

               4.Pogodbenici ocenita potrebne ukrepe za spodbujanje vključevanja plina iz obnovljivih virov.

               5.Ta člen ne posega v pravico pogodbenic do regulativnega urejanja, s čimer želijo doseči legitimne cilje javne politike na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril.

               Člen ENER.7: Prepoved zlorabe veleprodajnih trgov z električno energijo in plinom

               1.Vsaka pogodbenica prepove tržno manipulacijo in trgovanje z notranjimi informacijami na veleprodajnih trgih z električno energijo in zemeljskim plinom, vključno s izvenborznimi trgi in borzami električne energije in zemeljskega plina, za trgovanje z energijo, zmogljivostjo, storitvami izravnave in pomožnimi storitvami v vseh časovnih okvirih, vključno s terminskimi trgi, trgi za dan vnaprej in trgi znotraj dneva.

               2.Pogodbenici spremljata trgovanje na teh trgih, da bi odkrili in preprečevali trgovanje na podlagi notranjih informacij in tržne manipulacije.

               3.Pogodbenici sodelujeta, tudi v skladu s členom ENER.20 [Sodelovanje med regulativnimi organi], da bi odkrili in preprečili trgovanje, ki temelji na notranjih informacijah in tržni manipulaciji, ter si po potrebi lahko zmenjujeta informacije, tudi o dejavnostih spremljanja trga in izvršilnih dejavnostih.

               Člen ENER.8: Dostop tretjih strani do prenosnih in distribucijskih omrežij

               1.Pogodbenici poskrbita, da je sistem glede dostopa tretjih strani do prenosnih in distribucijskih omrežij na podlagi objavljenih tarif, ki se uporabljajo objektivno in nediskriminatorno.

               2.Pogodbenici brez poseganja v člen ENER.4 [Načela] zagotovita, da operaterji za prenos in distribucijo na njunem ozemlju subjektom, ki poslujejo na njunem trgu, v razumnem času po datumu vložitve zahtevka za pridobitev dostopa odobrijo dostop do njunih prenosnih ali distribucijskih sistemov.

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da operaterji prenosnih omrežij glede priključitve na električno omrežje in njegove uporabe obravnavajo proizvajalce energije iz obnovljivih virov pod razumnimi in nediskriminatornimi pogoji.

               Operater prenosnega ali distribucijskega sistema lahko zavrne dostop, kadar nima potrebnih zmogljivosti. Razlogi za vsako tako zavrnitev morajo biti ustrezno utemeljeni.

               3.Brez poseganja v legitimne cilje javne politike vsaka pogodbenica zagotovi, da so cene za dostop do omrežij, priključitev nanje ali njihovo uporabo, ki jih operaterji za prenos in distribucijo zaračunajo subjektom na njenem trgu, in, kadar je ustrezno, cene za ustrezno okrepitev omrežja ustrezno stroškovno učinkovite in pregledne. Vsaka pogodbenica zagotovi objavo pogojev, tarif in vseh takih informacij, ki so lahko potrebne za učinkovito uresničevanje pravice dostopa do prenosnih in distribucijskih sistemov ter njihove uporabe.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so tarife in cene iz odstavkov 1 in 3, ki se zaračunajo subjektom na njenem trgu, nediskriminatorne.

               Člen ENER.9: Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih omrežij

               1.Pogodbenici zagotovita, da operaterji prenosnih omrežij svoje naloge opravljajo na pregleden in nediskriminatoren način.

               2.Pogodbenici za operaterje prenosnih omrežij električne energije in plina izvajata ureditve, ki učinkovito odpravljajo vsa navzkrižja interesov v primeru, ko ista oseba izvaja nadzor nad operaterjem prenosnega omrežja in proizvajalcem ali dobaviteljem.

               Člen ENER.10: Cilji javne politike ter dostop tretjih strani in ločevanje lastništva

               1.Kadar je to potrebno za doseganje legitimnega cilja javne politike in na podlagi objektivnih meril, se lahko pogodbenici odločita, da člena ENER.8 [Dostop tretjih strani do prenosnih in distribucijskih omrežij] in člena ENER.9 [Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih omrežij] ne bosta izvajali za:

               (a)nastajajoče ali izolirane trge ali sisteme in

               (b)infrastrukturo, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge ENER-3.

               2.
                     Pogodbenici se lahko odločita, kadar je to potrebno za doseganje legitimnega cilja javne politike in na podlagi objektivnih meril, da člena ENER.5 [Konkurenca na trgih in nediskriminacija] in člena ENER.6 [Določbe v zvezi z veleprodajnimi trgi z električno energijo in plinom] ne bosta izvajali za:

               (a)majhne ali izolirane trge ali sisteme z električno energijo in

               (b)majhne, nastajajoče ali izolirane trge ali sisteme s plinom.

               Člen ENER.11: Obstoječa izvzetja za povezovalne vode

               Pogodbenici zagotovita, da se izvzetja, odobrena za medsebojne povezave med Unijo in Združenim kraljestvom na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta
                  43
                in zakona, ki prenaša člen 36 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta
                  44
                v njunih jurisdikcijah, katerih pogoji veljajo dlje kot prehodno obdobje, še naprej uporabljajo v skladu z veljavnim pravom njunih jurisdikcij in veljavnimi pogoji.

               Člen ENER.12: Neodvisni regulativni organ

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi imenovanje in vzdrževanje operativno neodvisnega regulativnega organa ali organov za električno energijo in plin z naslednjimi pooblastili in dolžnostmi:

               (a)določanje ali odobritev tarif, cen in pogojev za dostop do omrežij iz člena ENER.8 [Dostop tretjih strani do prenosnih in distribucijskih omrežij] in metodologij, na katerih temeljijo;

               (b)zagotavljanje skladnosti z ureditvami iz člena ENER.9 [Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih omrežij] in člena ENER.10 [Cilji javne politike ter dostop tretjih strani in ločevanje lastništva];

               (c)izdajanje zavezujočih odločitev vsaj v zvezi s točkama (a) in (b);

               (d)uvedba učinkovitih pravnih sredstev.

               2.Neodvisni regulativni organ ali organi pri opravljanju teh nalog in izvajanju teh pooblastil delujejo nepristransko in pregledno.

               Oddelek 2: Trgovanje prek povezovalnih vodov

               Člen ENER.13: Učinkovita uporaba povezovalnih daljnovodov

               1.Pogodbenici za zagotovitev učinkovite uporabe povezovalnih daljnovodov in zmanjševanje ovir trgovini med Unijo in Združenim kraljestvom zagotovita, da:

               (a)dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti na povezovalnih daljnovodih temelji na trgu ter da je pregledno in nediskriminatorno;

               (b)je na voljo najvišja raven zmogljivosti povezovalnih daljnovodov ob upoštevanju

               (I)potrebe po zagotavljanju varnega obratovanja sistema; in

               (II)najučinkovitejše uporabe sistemov;

               (c)se lahko zmogljivost povezovalnih daljnovodov omeji le v izrednih razmerah in da vsako tako omejevanje poteka nediskriminatorno;

               (d)se informacije o izračunu zmogljivosti objavijo v podporo ciljem tega člena;

               (e)ni omrežnin za posamezne transakcije na povezovalnih daljnovodih in za njihovo uporabo ni pridržanih cen;

               (f)se med zadevnimi operaterji prenosnih sistemov Unije in operaterji prenosnih sistemov iz Združenega kraljestva usklajuje dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti po povezovalnih daljnovodih. To usklajevanje vključuje razvoj ureditev za doseganje zanesljivih in učinkovitih rezultatov za vse ustrezne časovne okvire, in sicer za terminske, za dan vnaprej, znotraj dneva in za izravnavo; ter

               (g)ureditve dodeljevanja zmogljivosti in upravljanja prezasedenosti prispevajo k podpornim pogojem za razvoj gospodarsko učinkovitih elektroenergetskih povezav in naložbe vanje.

               2.Usklajevanje in ureditve iz točke (f) odstavka 1 ne vključujejo ali implicirajo sodelovanja operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva v postopkih Unije za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti.

               3.Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za čimprejšnjo sklenitev večstranskega sporazuma v zvezi z nadomestilom stroškov gostovanja čezmejnih pretokov električne energije med:

               (a)operaterji prenosnih sistemov, ki sodelujejo v mehanizmu nadomestil med operaterji prenosnih sistemov, vzpostavljenem z Uredbo Komisije (EU) št. 838/2010
                  45
               , ter

               (b)operaterji prenosnih sistemov iz Združenega kraljestva.

               4.Namen večstranskega sporazuma iz odstavka 3 je zagotoviti:

               (a)da so operaterji prenosnih sistemov Združenega kraljestva obravnavani enako kot operaterji prenosnih sistemov države, ki sodeluje v mehanizmu nadomestil med operaterji prenosnih sistemov, in

               (b)da obravnava operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva ni ugodnejša od obravnave operaterja prenosnega sistema, ki sodeluje v mehanizmu nadomestil med operaterji prenosnih sistemov.

               5.Ne glede na točko (e) odstavka 1 se lahko do sklenitve večstranskega sporazuma iz odstavka 3 za načrtovani uvoz in izvoz med Unijo in Združenim kraljestvom zaračunava pristojbina za uporabo prenosnega sistema.

               Člen 14: Ureditev trgovanja z električno energijo v vseh časovnih okvirih

               1.
                     Za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti v fazi za dan vnaprej Specializirani odbor za energijo prednostno sprejme potrebne ukrepe v skladu s členom ENER.19 [Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov] za zagotovitev, da operaterji prenosnih sistemov v določenem časovnem okviru razvijejo ureditve, ki določajo tehnične postopke v skladu s Prilogo ENER-4.

               2.
                     Če Specializirani odbor za energijo ne priporoči pogodbenicama izvajanja takih tehničnih postopkov v skladu s členom ENER.19(4) [Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov], sprejme odločitve in po potrebi daje priporočila za dodelitev zmogljivosti povezovalnih daljnovodov v časovnem okviru trgovanja za dan vnaprej v skladu s Prilogo ENER-4.

               3.
                     Specializirani odbor za energijo pregleduje ureditve za vse časovne okvire, zlasti za časovne okvire izravnave in znotraj dneva, ter lahko vsaki pogodbenici priporoči, naj od svojih operaterjev prenosnih sistemov zahteva, da pripravijo tehnične postopke v skladu s členom ENER.19 [Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov] za izboljšanje ureditev za določen časovni okvir.

               4.
                     Specializirani odbor za energijo spremlja to, ali tehnični postopki, razviti v skladu z odstavkom 1, še naprej izpolnjujejo zahteve iz Priloge ENER-4, in nemudoma obravnava vsa opredeljena vprašanja.

               Člen ENER.15: Učinkovita uporaba povezovalnih plinovodov

               1.Pogodbenici za zagotovitev učinkovite uporabe povezovalnih plinovodov in zmanjševanje ovir trgovini med Unijo in Združenim kraljestvom zagotovita, da:

               (a)je na voljo najvišja raven zmogljivosti povezovalnih plinovodov, ob upoštevanju načela nediskriminacije in:

               (I)potrebe po zagotavljanju varnega obratovanja sistema; ter

               (II)najučinkovitejše uporabe sistemov;

               (b)so mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti in postopki upravljanja prezasedenosti povezovalnih plinovodov tržno zasnovani, pregledni in nediskriminatorni ter da se za dodeljevanje zmogljivosti na povezovalnih točkah na splošno uporabljajo dražbe.

               2.Pogodbenici sprejmeta potrebne ukrepe, s katerimi zagotovita, da:

               (a)si operaterji prenosnih sistemov prizadevajo skupaj ponuditi standardne produkte zmogljivosti, ki so sestavljeni iz ustrezne vstopne in izstopne zmogljivosti na obeh straneh povezovalne točke;

               (b)operaterji prenosnih sistemov usklajujejo postopke v zvezi z uporabo povezav med zadevnimi operaterji prenosnih sistemov Unije in operaterji prenosnih sistemov Združenega kraljestva.

               3.Usklajevanje iz točke (b) odstavka 2 ne vključuje ali implicira sodelovanja operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva v postopkih Unije v zvezi z uporabo povezovalnih plinovodov.

               Oddelek 3: Razvoj omrežja in zanesljivost oskrbe

               Člen ENER.16: Razvoj omrežja

               1.Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju pravočasnega razvoja in interoperabilnosti energetske infrastrukture, ki povezuje njuna ozemlja.

               2.Pogodbenici zagotovita, da se pripravijo, objavijo in redno posodabljajo razvojni načrti omrežja za prenos električne energije in plina.

               Člen ENER.17: Sodelovanje na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe

               1.Pogodbenici sodelujeta glede zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z električno energijo in zemeljskim plinom.

               2.Pogodbenici pravočasno izmenjujeta informacije o vseh tveganjih, opredeljenih v skladu s členom ENER.18 [Načrti za pripravljenost na tveganja in načrti za izredne razmere].

               3.Pogodbenici izmenjujeta načrte iz člena ENER.18 [Načrti za pripravljenost na tveganja in načrti za izredne razmere]. Za Unijo so lahko ti načrti na ravni držav članic ali regionalni ravni.

               4.Pogodbenici se brez nepotrebnega odlašanja medsebojno obveščata o zanesljivih podatkih glede morebitnih motenj ali drugih kriz, povezanih z oskrbo z električno energijo ali zemeljskim plinom ter o načrtovanih ali sprejetih ukrepih.

               5.Pogodbenici se v primeru dejanske motnje ali druge krize nemudoma medsebojno obvestita, da bi po možnosti sprejeli usklajene blažitvene in obnovitvene ukrepe.

               6.Pogodbenici izmenjujeta zglede dobre prakse na področju kratkoročne in sezonske ocene zadostnosti.

               7.Pogodbenici razvijeta ustrezne okvire za sodelovanje glede zagotavljanja zanesljive oskrbe z električno energijo in zemeljskim plinom.

               Člen ENER.18: Načrti za pripravljenost na tveganja in načrti za izredne razmere

               1.Pogodbenici ocenita tveganja, ki vplivajo na zanesljivo oskrbo z električno energijo ali zemeljskim plinom, vključno z verjetnostjo in učinkom takih tveganj ter vključno s čezmejnimi tveganji.

               2.Pogodbenici vzpostavita in redno posodabljata načrte, da se obravnavajo nastala tveganja, ki vplivajo na zanesljivo oskrbo z električno energijo ali zemeljskim plinom. Taki načrti vsebujejo ukrepe za odpravo ali zmanjšanje možnosti in vpliva morebitnih tveganj, opredeljenih v odstavku 1, ter ukrepe za pripravo in ublažitev posledic krize na področju trgov z električno energijo ali zemeljskim plinom.

               3.Ukrepi iz načrtov iz odstavka 2:

               (a)so jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi;

               (b)ne izkrivljajo pomembno trgovine med pogodbenicama; ter

               (c)ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe druge pogodbenice z električno energijo ali zemeljskim plinom.

               V primeru krize pogodbenici netržne ukrepe aktivirata le kot skrajno sredstvo.

               Oddelek 4: Tehnično sodelovanje

               Člen ENER.19: Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da operaterji prenosnih sistemov razvijejo učinkovite in vključujoče delovne dogovore, da bi podprli načrtovanje in operativne naloge, povezane z izpolnjevanjem ciljev iz tega naslova, vključno, če to predlaga Specializirani odbor za energijo, s pripravo podrobnih tehničnih postopkov za učinkovito izvajanje določb:

               (a)člena ENER.13 [Učinkovita uporaba povezovalnih daljnovodov],

               (b)člena ENER. 14 [Ureditev trgovanja z električno energijo v vseh časovnih okvirih],

               (c)člena ENER.15 [Učinkovita uporaba povezovalnih plinovodov],

               (d)člena ENER. 16 [Razvoj omrežja], ter

               (e)člena ENER.17 [Sodelovanje na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe].

               Delovni dogovori iz prvega pododstavka vključujejo okvire za sodelovanje med Evropsko mrežo operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, ustanovljeno v skladu z Uredbo (EU) 2019/943, (v nadaljnjem besedilu: ENTSO-E) in Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
                  46
                (v nadaljnjem besedilu: ENTSO-G), na eni strani ter operaterji prenosnih sistemov za električno energijo in plin v Združenem kraljestvu na drugi strani. Ti okviri zajemajo vsaj:

               (a)trga z električno energijo in plinom;

               (b)dostop do omrežij;

               (c)zanesljivost oskrbe z električno energijo in plinom;

               (d)odobalno energijo;

               (e)načrtovanje infrastrukture;

               (f)učinkovito uporabo povezovalnih daljnovodov in plinovodov; ter

               (g)razogljičenje plina in kakovost plina.

               Specializirani odbor za energijo se takoj, ko je to izvedljivo, dogovori o smernicah za delovne dogovore in okvire za sodelovanje pri razširjanju upravljavcem prenosnih omrežij.

               Okvir za sodelovanje iz drugega pododstavka ne vključuje članstva operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva v ENTSO-E ali ENTSO-G ali jim podeljuje temu podobnega statusa.

               2.Specializirani odbor za energijo lahko pogodbenicama priporoči, naj od svojih operaterjev prenosnih sistemov zahtevata, da pripravijo podrobne tehnične postopke iz prvega pododstavka odstavka 1.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni operaterji prenosnih sistemov v primeru nesoglasij, vsekakor pa pred dokončanjem tehničnih postopkov, zahtevajo mnenje Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev oziroma regulativnega organa v Združenem kraljestvu, imenovanega v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], o navedenih tehničnih postopkih. Operaterji prenosnih sistemov posamezne pogodbenice ta mnenja skupaj z osnutki tehničnih postopkov predložijo Specializiranemu odboru za energijo.

               4.Specializirani odbor za energijo pregleda osnutke tehničnih postopkov in lahko ob upoštevanju mnenja Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev in regulativnega organa v Združenem kraljestvu, imenovanega v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], pogodbenicama priporoči, naj take postopke izvajata v svojih notranjih ureditvah. Specializirani odbor za energijo spremlja učinkovito delovanje takih tehničnih postopkov in lahko priporoči njihovo posodobitev.

               Člen ENER.20: Sodelovanje med regulativnimi organi

               1.
                     Pogodbenici zagotovita, da Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in regulativni organ v Združenem kraljestvu, imenovana v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], vzpostavita stike in takoj, ko je mogoče, skleneta upravne dogovore za lažje doseganje ciljev tega sporazuma. Stiki in upravni dogovori zajemajo vsaj naslednja področja:

               (a)trga z električno energijo in plinom;

               (b)dostop do omrežij;

               (c)preprečevanje zlorabe veleprodajnih trgov z električno energijo in plinom

               (d)zanesljivost oskrbe z električno energijo in plinom;

               (e)načrtovanje infrastrukture;

               (f)odobalno energijo;

               (g)učinkovito uporabo povezovalnih daljnovodov in plinovodov;

               (h)sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov; ter

               (i)razogljičenje plina in kakovost plina.

               Specializirani odbor za energijo se takoj, ko je to izvedljivo, dogovori o smernicah za upravne dogovore za tako sodelovanje pri razširjanju regulativnim organom.

               2.
                     Upravni dogovori iz odstavka 1 ne vključujejo članstva regulativnega organa Združenega kraljestva, imenovanega v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], v Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev ali mu podeljujejo temu podobnega statusa.

               Poglavje 3: Varna in trajnostna energija

               Člen ENER.21: Energija iz obnovljivih virov in energijska učinkovitost

               1.Pogodbenici spodbujata energetsko učinkovitost in rabo energije iz obnovljivih virov.

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njena pravila, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj, ali enakovredni ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov nujni in sorazmerni.

               2.Unija ponovno potrjuje cilj glede deleža bruto porabe končne energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je določen v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
                  47
               .

               Unija ponovno potrjuje svoje cilje glede energijske učinkovitosti za leto 2030, kot so določeni v Direktivi (EU) 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta
                  48
               .

               3.Združeno kraljestvo ponovno potrjuje:

               (a)svoje ambicije glede deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030, kot so določene v njegovem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu;

               (b)svoje ambicije glede absolutne ravni porabe primarne in končne energije v letu 2030, kot so določene v njegovem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu.

               4.Pogodbenici se medsebojno obveščata o zadevah iz odstavkov 2 in 3.

               Člen ENER.22: Podpora za energijo iz obnovljivih virov

               1.Pogodbenici zagotovita, da podpora za električno energijo iz obnovljivih virov spodbuja vključevanje električne energije iz obnovljivih virov na trg z električno energijo.

               2.Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasa prejemajo podporo iz naslova energije iz obnovljivih virov, če izpolnjujejo stroga merila glede trajnosti in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, kar se preverja.

               3.Pogodbenici natančno opredelita vse tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati naprave in sistemi za energijo iz obnovljivih virov, da bi bili upravičeni do podpore iz programov podpore. Pri teh tehničnih specifikacijah se upošteva sodelovanje, razvito v skladu s členom ENER.25 [Sodelovanje na področju standardov], členom TBT.4 [Tehnični ] in členom TBT.5 [Standardi].

               Člen ENER.23: Sodelovanje pri razvoju pridobivanja energije na morju

               1.Pogodbenici sodelujeta pri razvoju pridobivanja energije na morju z izmenjavo dobre prakse in po potrebi s spodbujanjem razvoja posebnih projektov.

               2.Na podlagi sodelovanja na področju energije v Severnem morju pogodbenici omogočita ustanovitev posebnega foruma za tehnične razprave med Evropsko komisijo, ministrstvi in javnimi organi držav članic, ministrstvi in javnimi organi Združenega kraljestva, operaterji prenosnih sistemov in industrijo energije na morju ter zainteresiranimi stranmi v širšem smislu v zvezi z razvojem omrežja na morju in velikim potencialom energije iz obnovljivih virov v regiji Severnega morja. Navedeno sodelovanje vključuje vsaj:

               (a)hibridne in skupne projekte;

               (b)pomorsko prostorsko načrtovanje;

               (c)podporni okvir in financiranje;

               (d)najboljše prakse pri načrtovanju omrežja na kopnem oziroma na morju;

               (e)izmenjavo informacij o novih tehnologijah ter

               (f)izmenjavo najboljših praks v zvezi z ustreznimi pravili, predpisi in tehničnimi standardi.

               Člen ENER.24: Tveganje in varnost na morju

               1.Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije, da bi ohranili visoko raven varnosti in varstva okolja pri izvajanju vseh naftnih in plinskih dejavnostih na morju.

               2.Pogodbenici sprejmeta ustrezne ukrepe za preprečevanje večjih nesreč pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju in omejitev posledic takih nesreč.

               3.Pogodbenici spodbujata izmenjavo dobre prakse med organi, ki so pristojni za varnost in varstvo okolja v okviru naftnih in plinskih dejavnostih na morju. Ureditev varnosti in varstva okolja v okviru naftnih in plinskih dejavnosti na morju je neodvisno od vseh funkcij v zvezi z izdajo licenc za naftne in plinske dejavnosti na morju.

               Člen ENER.25: Sodelovanje na področju standardov

               Pogodbenici v skladu s členom TBT.5 [Standardi] in členom TBT.11 [Sodelovanje] spodbujata sodelovanje med regulatorji in organi za standardizacijo na njunih ozemljih za spodbujanje razvoja mednarodnih standardov na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov, da bi prispevali k trajnostni energetski in podnebni politiki.

               Člen ENER.26: Raziskave, razvoj in inovacije

               Pogodbenici spodbujata raziskave, razvoj in inovacije na področjih energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije.

               Poglavje 4: Energetsko blago in surovine

               Člen ENER.27: Določanje izvoznih cen

               Pogodbenica pri izvozu energentov ali surovin v drugo pogodbenico z ukrepi, kot so licence ali zahteve glede minimalne cene, ne uvede višje cene od tiste, ki se za to blago zaračuna na domačem trgu.

               Člen ENER.28: Regulirano določanje cen

               Če se pogodbenica odloči, da bo regulirala ceno domače dobave električne energije ali zemeljskega plina potrošnikom, lahko to stori le za doseganje cilja javne politike in le z uvedbo regulirane cene, ki je jasno opredeljena, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna.

               Člen ENER.29: Dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov ter proizvodnjo električne energije

               1.Če pogodbenica za raziskovanje ali izkoriščanje ogljikovodikov ali proizvodnjo električne energije zahteva dovoljenje, navedena pogodbenica izda taka dovoljenja na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, ki se opredelijo in objavijo pred začetkom roka za preložitev vloge za pridobitev ustreznega dovoljenja v skladu s splošnimi pogoji in postopki iz oddelka 1 [Domača ureditev] poglavja 5 [Regulativni okvir] naslova II [Storitve in naložbe].

               2.Ne glede na odstavek 1 tega člena in člen ENER.3 [Razmerje do drugih naslovov] lahko vsaka pogodbenica izda dovoljenja za raziskovanje ali izkoriščanje ogljikovodikov brez izpolnitve pogojev in postopkov v zvezi z objavo iz člena SERVIN.5.8 [Objava in informacije, ki so na voljo] na podlagi ustrezno utemeljenih izjem, kot je določeno v veljavni zakonodaji.

               3.Finančni prispevki ali prispevki v naravi, ki se zahtevajo od subjektov, ki se jim odobri dovoljenje, ne posegajo v postopek upravljanja in odločanja teh subjektov.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vložnik za dovoljenje pravico do pritožbe na katero koli odločbo v zvezi z dovoljenjem pri organu, ki je višji ali neodvisen od organa, ki je izdal odločbo, ali da zahteva, da tak višji ali neodvisen organ pregleda navedeno odločbo. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vlagatelju navedejo razlogi za upravno odločbo, na podlagi katerih se lahko pritoži ali zahteva preizkus. Pravila, ki se uporabljajo za pritožbo ali preizkus, se objavijo.

               Člen ENER.30: Varnost in celovitost energetske opreme in infrastrukture

               Ta naslov se ne razlaga tako, da pogodbenicama preprečuje sprejetje začasnih ukrepov za zaščito varnosti in ohranjanje celovitosti energetske opreme ali infrastrukture, pod pogojem, da se s temi ukrepi ne uporabljajo za prikrito omejevanje trgovine ali naložb med pogodbenicama.

               Poglavje 5: Končne določbe

               Člen ENER.31: Učinkovitost izvajanja in spremembe

               1.
                     Partnerski svet lahko spremeni prilogi ENER-1 in ENER-3. Partnerski svet lahko po potrebi posodobi Prilogo ENER-2, da se zagotovi operativnost navedene priloge skozi čas.

               2.
                     Specializirani odbor za energijo lahko spremeni Prilogo ENER-4.

               3.
                     Specializirani odbor za energijo po potrebi daje priporočila za zagotovitev učinkovitega izvajanja poglavij tega naslova, za katera je pristojen.

               Člen ENER.32: Dialog

               Pogodbenici vzpostavita reden dialog za lažje doseganje ciljev tega naslova.

               Člen ENER.33: Odpoved tega naslova

               1.           Ta naslov se preneha uporabljati 30. junija 2026.

               2.           Ne glede na odstavek 1 se lahko Partnerski svet med 1. julijem 2026 in 31. decembrom 2026 odloči, da se bo ta naslov uporabljal do 31. marca 2027. Partnerski svet se lahko med 1. aprilom 2027 in 31. decembrom 2027 ter kadar koli v vsakem naslednjem letu odloči, da se bo ta naslov uporabljal do 31. marca naslednjega leta.

               3.           Ta člen se uporablja brez poseganja v člene FISH.17 [Odpoved], FINPROV.8 [Odpoved] in OTH.10 [Odpoved drugega dela].

               Naslov IX: Preglednost

               Člen TRNSY.1: Cilj

               1.
                     Ob priznavanju vpliva, ki ga imata lahko njuni regulativni okolji na trgovino in naložbe med njima, si pogodbenici prizadevata za zagotavljanje predvidljivega regulativnega okolja in učinkovitih postopkov za gospodarske subjekte, zlasti za mala in srednja podjetja.

               2.
                     Pogodbenici potrjujeta svoje zaveze v zvezi s preglednostjo v okviru Sporazuma STO in pri določbah iz tega naslova izhajata iz teh zavez.

               Člen TRNSY.2: Opredelitev pojma

               Za namene tega naslova „upravna odločitev“ pomeni odločbo, sklep ali ukrep s pravnim učinkom, ki se v posameznem primeru nanaša na določeno osebo, blago ali storitev, zajema pa tudi nesprejetje odločbe ali sklepa ali tovrstno neukrepanje, kadar tako določa zakonodaja pogodbenice.

               Člen TRNSY.3: Področje uporabe

               Ta naslov se uporablja v zvezi z naslovi I do VIII in naslovi X do XII ter šestim razdelkom [Druge določbe].

               Člen TRNSY.4: Objava

               1.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da se njeni zakoni, drugi predpisi, postopki in upravne odločbe za splošno uporabo takoj objavijo v uradno določenem mediju in, kadar je to izvedljivo, v elektronski obliki, ali so drugače razpoložljivi na način, ki vsakomur omogoča, da se z njimi seznani.

               2.
                     Vsaka pogodbenica v ustreznem obsegu obrazloži cilj in utemeljitev ukrepov iz odstavka 1.

               3.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi razumno obdobje med objavo in začetkom veljavnosti svojih zakonov in drugih predpisov, razen kadar to zaradi nujnosti ni mogoče.

               Člen TRNSY.5: Poizvedbe

               1.
                     Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohrani ustrezne in sorazmerne mehanizme za odgovarjanje na vprašanja vseh oseb v zvezi z zakoni ali drugimi predpisi.

               2.
                     Vsaka pogodbenica takoj predloži informacije in se odzove na vprašanja druge pogodbenice v zvezi z vsakršnimi veljavnimi ali predlaganimi zakoni in drugimi predpisi, razen če je z drugo določbo tega sporazuma vzpostavljen poseben mehanizem.

               Člen TRNSY.6: Izvrševanje ukrepov za splošno uporabo

               1.
                     Vsaka pogodbenica vse svoje zakone, druge predpise, postopke in splošne upravne odločbe izvršuje objektivno, nepristransko in razumno.

               2.
                     Kadar se upravni postopki v zvezi z osebami, blagom ali storitvami druge pogodbenice začnejo v zvezi z uporabo zakonov ali drugih predpisov, vsaka pogodbenica:

               (a)poizkuša osebe, ki jih upravni postopek neposredno zadeva, v razumnem roku in v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi, o tem obvestiti, vključno z opisom narave postopka, poročilom pravnega organa, v okviru katerega se postopek začne, ter splošnim opisom kakršnih koli spornih vprašanj; in

               (b)takim osebam zagotovi razumno priložnost, da predložijo dejstva in argumente, s katerimi podprejo svoja stališča pred kakršno koli končno upravno odločitvijo, če to dovoljujejo čas, narava postopka in javni interes.

               Člen TRNSY.7: Preizkus in pritožba

               1.
                     Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohrani sodne, arbitražne ali upravne senate ter postopke za namene takojšnjega preizkusa in, kadar je to upravičeno, poprave upravnih odločitev. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njena sodišča nediskriminatorno in nepristransko izvajajo postopke za pritožbo ali preizkus. Ta sodišča so nepristranska in neodvisna od organa, pristojnega za upravno izvrševanje.

               2.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo stranke v postopkih iz odstavka 1 razumne možnosti, da podprejo ali zagovarjajo svoja stališča.

               3.
                     Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo zagotovi, da vse odločitve, sprejete v postopkih iz odstavka 1, temeljijo na dokazih in predložitvi evidence ali, kjer je primerno, na evidenci, ki jo pripravi pristojni upravni organ.

               4.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da odločitve iz odstavka 3 izvaja organ, pristojen za upravno izvrševanje,  ob upoštevanju pritožbe ali nadaljnjega preizkusa v skladu z njenim pravom.

               Člen TRNSY.8: Razmerje do drugih naslovov

               Določbe iz tega naslova dopolnjujejo posebna pravila o preglednosti iz tistih naslovov tega dela, za katere se uporablja ta naslov.

               Naslov X: Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje

               Člen GRP.1: Splošna načela

               1.
                     Vsaka pogodbenica lahko svobodno določi svoj pristop k dobrim regulativnim praksam na podlagi tega sporazuma, in sicer na način, ki je skladen z njenim pravnim okvirom, prakso, postopki in temeljnimi načeli
                  49
               , na katerih temelji njen regulativni sistem.

               2.
                     Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da od pogodbenice zahteva, da:

               (a)odstopi od svojih notranjih postopkov za pripravo in sprejetje regulativnih ukrepov;

               (b)sprejme ukrepe, ki bi ogrozili ali ovirali pravočasno sprejetje regulativnih ukrepov za doseganje ciljev njene javne politike, ali

               (c)doseže kakršen koli konkreten regulativni izid.

               3.
                     Nič v tem naslovu ne vpliva na pravico pogodbenice, da opredeli ali uredi lastne ravni varstva pri uresničevanju ali podpiranju ciljev svoje javne politike na področjih, kot so:

               (a)javno zdravje;

               (b)življenje in zdravje ljudi, živali ali rastlin ter dobrobit živali;

               (c)zdravje in varnost pri delu;

               (d)delovni pogoji;

               (e)okolje, vključno s podnebnimi spremembami;

               (f) varstvo potrošnikov;

               (g)socialna zaščita in socialno varstvo;

               (h)varstvo podatkov in kibernetska varnost;

               (i)kulturna raznolikost;

               (j)integriteta in stabilnost finančnega sistema ter zaščita vlagateljev;

               (k)energetska varnost ter

               (l)preprečevanje pranja denarja.

               Pojasniti je treba, da se zlasti za namene točk (c) in (d) tega odstavka še naprej uporabljajo različni modeli odnosov med delodajalci in delojemalci, vključno z vlogo in samostojnostjo socialnih partnerjev, kakor je določeno v zakonodaji ali nacionalnih praksah pogodbenice, vključno z zakoni in praksami v zvezi s kolektivnimi pogajanji in izvrševanjem kolektivnih pogodb.

               4.
                     Regulativni ukrepi ne smejo predstavljati prikrite ovire za trgovino.

               Člen GRP.2: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu:

               (a)„regulativni organ“ pomeni:

               (I)za Unijo Evropsko komisijo ter

               (II)za Združeno kraljestvo Vlado Njenega Veličanstva Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska in decentralizirane organe Združenega kraljestva;

               (b)
                     „regulativni ukrepi“ pomenijo:

               (I)za Unijo:

               (A)
                     uredbe in direktive, kakor je določeno v členu 288 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); ter

               (B)
                     izvedbene in delegirane akte, kakor so določeni v členu 290 oziroma 291 PDEU; ter

               (II)za Združeno kraljestvo:

               (A)
                     primarno zakonodajo; in

               (B)
                     sekundarno zakonodajo.

               Člen GRP.3: Področje uporabe

               1.
                     Ta naslov se uporablja za regulativne ukrepe, ki jih, kot je ustrezno, predlaga ali izda regulativni organ vsake pogodbenice v zvezi s katero koli zadevo, zajeto v naslovih I do IX, naslovu XI in naslovu XII ter šestem razdelku [Druge določbe].

               2.
                     Člena GRP.12 [Dejavnosti regulativnega sodelovanja] in GRP.13 [Specializirani odbor za regulativno sodelovanje] se uporabljata tudi za druge ukrepe za splošno uporabo, ki jih regulativni organ pogodbenice izda ali predlaga v zvezi s katero koli zadevo, zajeto v naslovih iz odstavka 1, in ki zadevajo dejavnosti regulativnega sodelovanja, kot so smernice, politični dokumenti ali priporočila.

               3.
                     Ta naslov se ne uporablja za regulativne organe in regulativne ukrepe, regulativne prakse ali pristope držav članic.

               4.
                     Vse posebne določbe iz naslovov iz odstavka 1 prevladajo nad določbami tega naslova v obsegu, ki je potreben za uporabo posebnih določb.

               Člen GRP.4: Notranje usklajevanje

               Vsaka pogodbenica ima v zvezi z regulativnimi ukrepi, ki jih pripravlja njen regulativni organ, vzpostavljene postopke ali mehanizme notranjega usklajevanja ali pregleda. Namen takih postopkov ali mehanizmov bi moral biti med drugim:

               (a)spodbujanje dobrih regulativnih praks, vključno s tistimi, ki so izpostavljene v tem naslovu;

               (b)ugotavljanje in preprečevanje nepotrebnega podvajanja ter neskladnih zahtev med regulativnimi ukrepi pogodbenice;

               (c)zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi trgovinskimi in naložbenimi obveznostmi pogodbenice in

               (d)spodbujanje upoštevanja učinka regulativnih ukrepov v pripravi, vključno z učinkom na mala in srednja podjetja
                  50
               , v skladu s pravili in postopki pogodbenice.

               Člen GRP.5: Opis postopkov in mehanizmov

               Vsaka pogodbenica javno objavi opise postopkov ali mehanizmov, ki jih njen regulativni organ uporablja za pripravo, ocenjevanje ali pregled regulativnih ukrepov. Navedeni opisi se nanašajo na ustrezna pravila, smernice ali postopke, vključno s tistimi glede omogočanja javnosti, da poda pripombe.

               Člen GRP.6: Zgodnje obveščanje o načrtovanih regulativnih ukrepih

               1.
                     Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pravili in postopki vsaj enkrat letno objavi seznam načrtovanih večjih
                  51
                regulativnih ukrepov, za katere njen regulativni organ upravičeno pričakuje, da jih bo predlagal ali sprejel v enem letu. Regulativni organ vsake pogodbenice lahko za namene svojih obveznosti iz tega naslova določi, kaj pomeni večji regulativni ukrep.

               2.
                     V zvezi z vsakim večjim regulativnim ukrepom iz seznama iz odstavka 1 bi morala vsaka pogodbenica čim prej objaviti tudi:

               (a)kratek opis področja uporabe in ciljev ter

               (b)če je na voljo, predvideni čas za njegovo sprejetje, vključno z vsemi možnostmi za javno posvetovanje.

               Člen GRP.7: Javno posvetovanje

               1.
                     Vsaka pogodbenica pri pripravi večjih regulativnih ukrepov v skladu s svojimi pravili in postopki zagotovi, da njen regulativni organ:

               (a)objavi bodisi osnutek regulativnega ukrepa bodisi posvetovalne dokumente, v katerih je dovolj podrobnosti o regulativnem ukrepu v pripravi, da lahko vsakdo oceni, ali in kako bi lahko ukrep vplival na njegove interese;

               (b)vsakomur nediskriminatorno ponuja razumne možnosti za predložitev pripomb in

               (c)preuči prejete pripombe.

               2.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ uporablja elektronska komunikacijska sredstva, in si prizadeva za ohranjanje spletnih storitev, ki so javnosti brezplačno na voljo za namene objave zadevnih regulativnih ukrepov ali dokumentov, kakršni so tisti iz točke (a) odstavka 1, in prejemanja pripomb v zvezi z javnimi posvetovanji.

               3.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ v skladu z njenimi pravili in postopki javno objavi povzetek rezultatov javnih posvetovanj iz tega člena.

               Člen GRP.8: Ocena učinka

               1.
                     Vsaka pogodbenica potrjuje svojo namero zagotoviti, da njen regulativni organ v skladu z njenimi pravili in postopki izvaja ocene učinka za vse večje regulativne ukrepe, ki jih pripravi. Taka pravila in postopki lahko določajo izjeme.

               2.
                     Pri izvajanju ocene učinka vsaka pogodbenica zagotovi, da ima njen regulativni organ vzpostavljene postopke in mehanizme, ki spodbujajo upoštevanje naslednjih dejavnikov:

               (a)potrebe po regulativnem ukrepu, vključno z naravo in pomenom težave, ki jo ima regulativni ukrep namen obravnavati;

               (b)vseh izvedljivih in ustreznih regulativnih ali neregulativnih možnosti, ki bi dosegle cilje javne politike pogodbenice, vključno z možnostjo neregulacije;

               (c)kolikor je mogoče in ustrezno, morebitnega družbenega, gospodarskega in okoljskega vpliva navedenih možnosti, vključno z učinkom na mednarodno trgovino in naložbe ter, v skladu z njenimi pravili in postopki, učinkom na mala in srednja podjetja in

               (d)kadar je to primerno, razmerja obravnavanih možnosti do zadevnih mednarodnih standardov, vključno z razlogi za morebitna razhajanja.

               3.
                     V zvezi z oceno učinka regulativnega ukrepa, ki jo je opravil regulativni organ, vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ pripravi končno poročilo, v katerem podrobno navede dejavnike, ki jih je upošteval v svoji oceni, in svoje ustrezne ugotovitve. Kolikor je to mogoče, vsaka pogodbenica ta poročila objavi, in sicer najpozneje takrat, ko postane predlog regulativnega ukrepa iz točke (b)(i)(A) ali (b)(ii(A) člena GRP.2 [Opredelitve pojmov] ali regulativni ukrep iz točke (b)(i)(B) ali (b)(ii)(B) člena GRP.2  [Opredelitve pojmov] javno dostopen.

               Člen GRP.9: Vnazajšnje ocene

               1.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima njen regulativni organ vzpostavljene postopke ali mehanizme za opravljanje rednih vnazajšnjih ocen veljavnih regulativnih ukrepov, kadar je to ustrezno.

               2.
                     Pri rednem vnazajšnjem ocenjevanju si vsaka pogodbenica prizadeva preučiti, ali obstajajo priložnosti za učinkovitejše doseganje ciljev njene javne politike in zmanjšanje nepotrebnih regulativnih bremen, tudi za mala in srednja podjetja.

               3.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ javno objavi vse obstoječe načrte in rezultate takih vnazajšnjih ocen.

               Člen GRP.10: Register regulativnih ukrepov

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da se regulativni ukrepi, ki so v veljavi, objavijo v namenskem registru, ki opredeljuje regulativne ukrepe in je brezplačno javno dostopen na spletu. Register bi moral omogočati iskanje regulativnih ukrepov po sklicevanjih ali besedah. Vsaka pogodbenica redno posodablja svoj register.

               Člen GRP.11: Izmenjava informacij o dobrih regulativnih praksah

               Pogodbenici si prizadevata za izmenjavo informacij o svojih dobrih regulativnih praksah, kakor je določeno v tem naslovu, tudi v okviru Specializiranega odbora za regulativno sodelovanje na področju trgovine.

               Člen GRP.12: Dejavnosti regulativnega sodelovanja

               1.
                     Pogodbenici lahko prostovoljno izvajata dejavnosti regulativnega sodelovanja, brez poseganja v avtonomijo njunega odločanja in njunih pravnih redov. Pogodbenica lahko zavrne udeležbo v dejavnostih regulativnega sodelovanja ali od njih odstopi. Pogodbenica, ki zavrne udeležbo v dejavnostih regulativnega sodelovanja ali od njih odstopi, bi morala drugi pogodbenici pojasniti razloge za svojo odločitev.

               2.
                     Vsaka pogodbenica lahko drugi pogodbenici predlaga dejavnost regulativnega sodelovanja. Svoj predlog poda prek kontaktne točke, določene v skladu s členom GRP.14 [Kontaktne točke]. Druga pogodbenica v razumnem času pregleda navedeni predlog in pogodbenico predlagateljico obvesti, ali meni, da je predlagana dejavnost primerna za regulativno sodelovanje.

               3.
                     Za opredelitev dejavnosti, ki so primerne za regulativno sodelovanje, vsaka pogodbenica upošteva:

               (a)seznam iz člena GRP.6(1) [Zgodnje obveščanje o načrtovanih regulativnih ukrepih] ter

               (b)predloge za dejavnosti regulativnega sodelovanja, ki jih predložijo osebe iz pogodbenice in so utemeljeni ter imajo priložene ustrezne informacije.

               4.
                     Če se pogodbenici odločita za regulativno sodelovanje, si regulativni organ vsake pogodbenice po potrebi prizadeva:

               (a)obvestiti regulativni organ druge pogodbenice o pripravi novih ali spreminjanju obstoječih regulativnih ukrepov in drugih ukrepov za splošno uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 [Področje uporabe], ki zadevajo dejavnost regulativnega sodelovanja;

               (b)na zahtevo zagotoviti informacije in razpravljati o regulativnih in drugih ukrepih za splošno uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 [Področje uporabe], ki zadevajo dejavnost regulativnega sodelovanja, ter

               (c)pri pripravi novih ali spreminjanju obstoječih regulativnih ukrepov in drugih ukrepov za splošno uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 [Področje uporabe], kolikor je to izvedljivo, preučiti kakršen koli regulativni pristop druge pogodbenice v zvezi z isto ali povezano zadevo.

               Člen GRP.13: Specializirani odbor za regulativno sodelovanje na področju trgovine

               1.
                     Specializirani odbor za regulativno sodelovanje na področju trgovine ima naslednje naloge:

               (a)krepitev in spodbujanje dobrih regulativnih praks ter regulativnega sodelovanja med pogodbenicama;

               (b)izmenjava stališč o dejavnostih sodelovanja, ki se predlagajo ali izvajajo v skladu s členom GRP.12 [Dejavnosti regulativnega sodelovanja];

               (c)spodbujanje regulativnega sodelovanja in usklajevanja v mednarodnih forumih, po potrebi vključno z rednimi dvostranskimi izmenjavami informacij o zadevnih tekočih ali načrtovanih dejavnostih.

               2.
                     Specializirani odbor za regulativno sodelovanje na področju trgovine lahko k udeležbi na njegovih sestankih povabi zainteresirane osebe.

               Člen GRP.14: Kontaktne točke

               Vsaka pogodbenica v enem mesecu po začetku veljavnosti tega sporazuma določi kontaktno točko za lažjo izmenjavo informacij med pogodbenicama.

               Člen GRP.15: Neuporaba reševanja sporov

               Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za spore v zvezi z razlago in uporabo tega naslova.

               Naslov XI: Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj

               Prvo poglavje: Splošne določbe

               Člen 1.1: Načela in cilji

               1.Pogodbenici priznavata, da so za trgovino in naložbe med Unijo in Združenim kraljestvom pod pogoji iz tega sporazuma potrebne okoliščine, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco med pogodbenicama ter zagotavljajo, da trgovina in naložbe potekajo na način, ki spodbuja trajnostni razvoj.

               2.Pogodbenici priznavata, da trajnostni razvoj zajema gospodarski razvoj, socialni razvoj in varstvo okolja, ti trije njegovi deli pa so medsebojno odvisni in se vzajemno krepijo, ter potrjujeta svojo zavezo, da bosta spodbujali razvoj mednarodne trgovine in naložb na način, ki bo prispeval k cilju trajnostnega razvoja.

               3.Vsaka pogodbenica ponovno potrjuje, da si bo prizadevala, da do leta 2050 doseže podnebno nevtralnost celotnega gospodarstva.

               4.Pogodbenici potrjujeta skupno razumevanje, da lahko njuni gospodarski odnosi prinašajo vzajemno sprejemljive koristi, le če zaveze v zvezi z enakimi konkurenčnimi pogoji za odprto in pošteno konkurenco prestanejo preskus časa, in sicer s preprečevanjem izkrivljanj v trgovini ali naložbah in prispevanjem k trajnostnemu razvoju. Vendar pogodbenici priznavata, da ta naslov ni namenjen uskladitvi standardov pogodbenic. Pogodbenici sta odločeni, da bosta ohranjali in izboljševali svoje visoke standarde na področjih iz tega naslova.

               Člen 1.2: Pravica do zakonskega urejanja, previdnostni pristop
                  52
                ter znanstvene in tehnične informacije

               1.Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da določi svoje politike in prednostne naloge na področjih iz tega naslova, določi ravni varstva, ki se ji zdijo primerne, ter sprejme ali spremeni svojo zakonodajo in politike v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega naslova.

               2.Pogodbenici potrjujeta, da v skladu s previdnostnim pristopom v primeru utemeljenih razlogov za zaskrbljenost, da obstaja nevarnost resne ali nepopravljive škode za okolje ali zdravje ljudi, odsotnost popolne znanstvene gotovosti ne more veljati za razlog, da pogodbenica ne bi mogla sprejeti ustreznih ukrepov za preprečitev te škode.

               3.Pri pripravi ali izvajanju ukrepov za varovanje okolja ali delovnih pogojev, ki bi lahko vplivali na trgovino ali naložbe, vsaka pogodbenica upošteva ustrezne razpoložljive znanstvene in tehnične informacije, mednarodne standarde, smernice in priporočila.

               Člen 1.3 Reševanje sporov

               Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] se ne uporablja za to poglavje, razen člena 1.2(2) [Pravica do zakonodajnega urejanja, previdnostni pristop ter znanstvene in tehnične informacije]. Člena 9.1 [Posvetovanja] in 9.2 [Skupina strokovnjakov] se uporabljata za člen 1.1(3) [Načela in cilji].

               Drugo poglavje: Politika konkurence

               Člen 2.1: Načela in opredelitve pojmov

               1.Pogodbenici priznavata pomen svobodne in neizkrivljene konkurence v svojih trgovinskih in naložbenih odnosih. Pogodbenici priznavata, da lahko protikonkurenčne poslovne prakse izkrivljajo pravilno delovanje trgov in ogrozijo koristi trgovinske liberalizacije.

               2.V tem poglavju „poslovni subjekt“ pomeni subjekt ali skupino subjektov, ki tvorijo enoten gospodarski subjekt, ne glede na pravni položaj, ki opravlja gospodarsko dejavnost s ponujanjem blaga ali storitev na trgu.

               Člen 2.2: Konkurenčno pravo

               1.Ob priznavanju načel iz člena 2.1 [Načela in opredelitve pojmov] vsaka pogodbenica vzdržuje konkurenčno pravo, ki se učinkovito uporablja za naslednje protikonkurenčne poslovne prakse:

               a)dogovore med poslovnimi subjekti, sklepe združenj poslovnih subjektov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

               b)zlorabo prevladujočega položaja s strani enega ali več poslovnih subjektov ter

               c)za Združeno kraljestvo združitve ali prevzeme, za Unijo pa koncentracije poslovnih subjektov, ki imajo lahko znatne protikonkurenčne učinke.

               2.Konkurenčno pravo iz odstavka 1 se uporablja za vse poslovne subjekte, ne glede na njihovo državno pripadnost ali lastniški status.

               3.Vsaka pogodbenica lahko določi izjeme od svojega konkurenčnega prava za doseganje legitimnih ciljev javne politike, če so te izjeme pregledne in sorazmerne z navedenimi cilji.

               Člen 2.3: Izvrševanje

               1.Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za izvrševanje svojega konkurenčnega prava na svojem ozemlju.

               2.Vsaka pogodbenica ima operativno neodvisen organ ali več organov, pristojnih za učinkovito izvrševanje njenega konkurenčnega prava.

               3.Vsaka pogodbenica uporablja svoje konkurenčno pravo na pregleden način brez diskriminacije, pri čemer upošteva načela poštenega postopanja, vključno s pravicami zadevnih poslovnih subjektov do obrambe, ne glede na njihovo državno pripadnost ali lastniški status.

               Člen 2.4: Sodelovanje

               1.Za doseganje ciljev iz tega poglavja in večjo učinkovitost pri izvajanju njunega konkurenčnega prava pogodbenici priznavata pomen sodelovanja med svojimi organi, pristojnimi za konkurenco, v zvezi z razvojem politike konkurence in dejavnostmi izvrševanja.

               2.Za namene odstavka 1 si Evropska komisija ali organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, na eni strani in organ ali organi Združenega kraljestva, pristojni za konkurenco, na drugi strani prizadevajo za sodelovanje in usklajevanje svojih dejavnosti izvrševanja v zvezi z istim ali povezanim ravnanjem ali transakcijami, kadar je to mogoče in primerno.

               3.Za lažje sodelovanje in usklajevanje iz odstavkov 1 in 2 si lahko Evropska komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, na eni strani ter organ ali organi Združenega kraljestva, pristojni za konkurenco, na drugi strani izmenjujejo informacije v obsegu, ki ga dovoljuje pravo vsake od pogodbenic.

               4.Za izvajanje ciljev tega člena lahko pogodbenici skleneta ločen sporazum o sodelovanju in usklajevanju med Evropsko komisijo, organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah, in organom ali organi Združenega kraljestva, pristojnimi za konkurenco, ki lahko vključuje pogoje za izmenjavo in uporabo zaupnih informacij.

               Člen 2.5: Reševanje sporov

               Za to poglavje ne velja reševanje sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe].

               Tretje poglavje: Nadzor subvencij

               Člen 3.1: Opredelitev pojmov

               1.V tem poglavju:

               a)„poslovni subjekt“ pomeni subjekt ali skupino subjektov, ki tvorijo enoten gospodarski subjekt, ne glede na pravni položaj, ki opravlja gospodarsko dejavnost s ponujanjem blaga ali storitev na trgu;

               b)„subvencija“ pomeni finančno pomoč, ki:

               (i) izhaja iz sredstev pogodbenic, vključno z:

               (A) neposrednim ali pogojnim prenosom sredstev, kot so neposredna nepovratna sredstva, posojila ali poroštva za posojila;

               (B) odpovedjo sicer zapadlim prihodkom; ali

               (C) dobavo blaga ali opravljanjem storitev ali nakupom blaga ali storitev;

               (ii) daje gospodarsko prednost enemu ali več poslovnim subjektom;

               (iii) je specifična v smislu, da nekaterim poslovnim subjektom prinaša pravne ali dejanske prednosti v primerjavi z drugimi v zvezi s proizvodnjo določenega blaga ali opravljanjem določenih storitev, in

               (iv) vpliva ali bi lahko vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.

               2.V točki (b)(iii) odstavka 1:

               (a)se za davčni ukrep ne šteje, da je specifičen, razen če:

               (i) se nekaterim poslovnim subjektom zniža davčna obveznost, ki bi jim bila sicer naložena v okviru običajne davčne ureditve, in

               (ii) so navedeni poslovni subjekti deležni ugodnejše obravnave kot drugi v primerljivem položaju v okviru običajne davčne ureditve; v tej točki je običajna davčna ureditev opredeljena s svojim notranjim ciljem, značilnostmi (kot so davčna osnova, davčni zavezanec, obdavčljivi dogodek ali davčna stopnja) in organom, ki je institucionalno, postopkovno, gospodarsko in finančno neodvisen ter pristojen za zasnovo značilnosti davčne ureditve.

               (b)Ne glede na točko (a) se za subvencijo ne šteje, da je specifična, če jo upravičujejo načela, ki so neločljivo povezana z zasnovo splošnega sistema. Primeri neločljivo povezanih načel v primeru davčnih ukrepov so potreba po boju proti goljufijam in davčnim utajam, upravna obvladljivost, izogibanje dvojnemu obdavčevanju, načelo davčne nevtralnosti, progresivno obdavčevanje dohodkov in njegov redistributivni namen ter potreba po upoštevanju plačilne sposobnosti davkoplačevalcev;

               (c)ne glede na točko (a) se za posebne dajatve ne šteje, da so specifične, če je njihova zasnova potrebna zaradi negospodarskih ciljev javne politike, kot je potreba po omejitvi negativnih vplivov nekaterih dejavnosti ali proizvodov na okolje ali zdravje ljudi, če ti cilji javne politike niso diskriminatorni
                  53
               .

               Člen 3.2: Področje uporabe in izjeme

               1.Členi 3.4 [Načela], 3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] in 3.12 [Popravni ukrepi] se ne uporabljajo za subvencije, dodeljene za nadomestilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni negospodarski dogodki.

               2.Nobena določba v tem poglavju pogodbenicama ne preprečuje dodeljevanja subvencij socialnega značaja, namenjenih končnim potrošnikom.

               3.Subvencije, ki se začasno dodelijo kot odziv na izredne gospodarske razmere na nacionalni ali svetovni ravni, so ciljno usmerjene, sorazmerne in učinkovite pri odpravljanju teh izrednih razmer. Člena 3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] in 3.12 [Popravni ukrepi] se za navedene subvencije ne uporabljata.

               4.To poglavje se ne uporablja za subvencije, pri katerih je skupni znesek, ki se dodeli posameznemu poslovnemu subjektu, nižji od 325 000 posebnih pravic črpanja v obdobju treh poslovnih let. Partnerski svet lahko navedeni prag spremeni.

               5.To poglavje se ne uporablja za subvencije, za katere veljajo določbe dela IV ali Priloge 2 k Sporazumu o kmetijstvu, ali subvencije, povezane s trgovino z ribami in ribiškimi proizvodi.

               6.To poglavje se ne uporablja za subvencije, povezane z avdiovizualnim sektorjem.

               7.Člen 3.9 [Neodvisni organ ali telo in sodelovanje] se ne uporablja za subvencije, ki se financirajo s sredstvi pogodbenic na nadnacionalni ravni.

               8.Za subvencije letalskim prevoznikom se sklicevanje na „vpliv na trgovino ali naložbe med pogodbenicama“ v tem poglavju nadomesti s sklicevanjem na „učinek na konkurenco med letalskimi prevozniki pogodbenic pri opravljanju storitev zračnega prevoza“, vključno s storitvami zračnega prevoza, ki niso zajete v naslovu I [Zračni promet] razdelka 2 [Letalstvo].

               Člen 3.3: Storitve splošnega gospodarskega pomena

               1.Za subvencije za poslovne subjekte, ki so jim dodeljene posebne naloge v javnem interesu, vključno z obveznostmi javne službe, se uporablja člen 3.4 [Načela], če uporaba načel iz navedenega člena pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posamezne naloge, dodeljene zadevnemu poslovnemu subjektu. Naloge se dodelijo vnaprej in na pregleden način.

               2.Pogodbenici zagotovita, da je nadomestilo, odobreno poslovnemu subjektu, ki mu je dodeljena naloga v javnem interesu, omejeno na znesek, potreben za popolno ali delno kritje stroškov, ki nastanejo pri opravljanju naloge, pri čemer se upoštevajo ustrezni prejemki in razumni dobiček za opravljanje naloge. Pogodbenici zagotovita, da se odobreno nadomestilo ne uporabi za navzkrižno subvencioniranje dejavnosti, ki ne spadajo v obseg dodeljene naloge. Za nadomestilo, nižje od 15 milijonov posebnih pravic črpanja na nalogo, ne veljajo obveznosti iz člena 3.7 [Preglednost]. Partnerski svet lahko navedeni prag spremeni.

               3.To poglavje se ne uporablja, kadar je skupno nadomestilo, dodeljeno poslovnemu subjektu, ki opravlja naloge v javnem interesu, nižje od 750 000 posebnih pravic črpanja v obdobju treh poslovnih let. Partnerski svet lahko navedeni prag spremeni.

               Člen 3.4: Načela

               1.Zaradi zagotavljanja, da se subvencije ne odobrijo, kadar pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivale na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, vsaka pogodbenica vzpostavi in vzdržuje učinkovit sistem nadzora subvencij, s katerim zagotovi, da so pri odobritvi subvencij upoštevana naslednja načela:

               a)subvencije so namenjene izpolnitvi specifičnega cilja javne politike, da se odpravi ugotovljeno nedelovanje trga ali uveljavi načelo enakosti v primeru socialnih težav ali vprašanj porazdeljenosti (v nadaljnjem besedilu: cilj);

               b)subvencije so sorazmerne in omejene na tisto, kar je potrebno, da se doseže cilj;

               c)subvencije so zasnovane tako, da izzovejo spremembo ekonomskega ravnanja prejemnika, ki pripomore k doseganju cilja in ki ne bi bila dosežena, če subvencije ne bi bile zagotovljene;

               d)subvencije naj ne bi nadomeščale stroškov, ki bi jih prejemnik kril, če ne bi prejel subvencije;

               e)subvencije so ustrezen instrument politike za doseganje cilja javne politike in navedenega cilja ni mogoče doseči z drugimi, manj izkrivljajočimi sredstvi;

               f)pozitivni prispevki subvencij k doseganju cilja odtehtajo morebitne negativne učinke, zlasti negativne učinke na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.

               2.Brez poseganja v odstavek 1 vsaka pogodbenica po potrebi uporabi pogoje iz člena 3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji], če subvencije pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivale na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.

               3.Vsaka pogodbenica sama določi, kako bo izvajala obveznosti iz odstavkov 1 in 2 pri oblikovanju sistema za nadzor subvencij v svojem notranjem pravu, pri čemer mora vsaka pogodbenica zagotoviti, da se obveznosti iz odstavkov 1 in 2 v njenem notranjem pravu izvajajo tako, da se zakonitost posamezne subvencije določa na podlagi teh načel.

               Člen 3.5 Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji

               1.Skupine subvencij iz člena 3.4(2) [Načela] in pogoji, ki se zanje uporabljajo, so navedeni v nadaljevanju. Partnerski svet lahko te določbe po potrebi spremeni, da se zagotovi izvajanje tega člena v daljšem časovnem obdobju.

               Neomejena državna poroštva

               2.Subvencije v obliki poroštev za dolgove ali obveznosti poslovnega subjekta brez kakršnih koli omejitev glede višine dolgov in obveznosti ali trajanja poroštva so prepovedane.

               Reševanje in prestrukturiranje

               3.Subvencije za prestrukturiranje poslovnega subjekta v težavah ali plačilno nesposobnega poslovnega subjekta, ne da bi poslovni subjekt pripravil verodostojen načrt za prestrukturiranje, so prepovedane. Načrt za prestrukturiranje temelji na realističnih predpostavkah s ciljem, da se v razumnem roku znova vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja poslovnega subjekta v težavah ali plačilno nesposobnega poslovnega subjekta. Poslovni subjekt lahko med pripravo načrta za prestrukturiranje prejme začasno likvidnostno podporo v obliki posojil ali poroštev zanje. Z izjemo malih in srednjih podjetij poslovni subjekt ali njegovi lastniki, upniki ali novi vlagatelji prispevajo znatna sredstva ali premoženje k stroškom za prestrukturiranje. V tem odstavku je poslovni subjekt v težavah ali plačilno nesposoben poslovni subjekt tisti, ki bi brez subvencije kratko- do srednjeročno skoraj zagotovo prenehal poslovati.

               4.Razen v izjemnih okoliščinah bi morale biti subvencije za reševanje in prestrukturiranje plačilno nesposobnih poslovnih subjektov ali poslovnih subjektov v težavah dovoljene le, če prispevajo k cilju v javnem interesu s tem, da preprečijo socialne težave ali resno nedelovanje trga, zlasti v zvezi z izgubo delovnih mest ali motnjami pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti. Razen v primeru nepredvidljivih okoliščin, ki jih ni povzročil prejemnik, se ne smejo dodeliti več kot enkrat v petletnem obdobju.

               5.Odstavka 3 in 4 se ne uporabljata za subvencije bankam, kreditnim institucijam in zavarovalnicam v težavah ali plačilno nesposobnim bankam, kreditnim institucijam in zavarovalnicam.

               Banke, kreditne institucije in zavarovalnice

               6.Brez poseganja v člen SERVIN.5.39 [Bonitetna izjema] se lahko subvencije za prestrukturiranje bank, kreditnih institucij in zavarovalnic dodelijo le na podlagi verodostojnega načrta za prestrukturiranje, s katerim se znova vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja. Če vnovične vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja ni mogoče verodostojno dokazati, se subvencija bankam, kreditnim institucijam in zavarovalnicam omeji na znesek, potreben za pravilno likvidacijo in izstop s trga ob hkratnem največjem možnem zmanjšanju zneska subvencije in njenega negativnega vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.

               7.Zagotovi se, da je organu, ki dodeljuje subvencije, izplačano ustrezno nadomestilo za subvencijo za prestrukturiranje in da prejemnik, njegovi delničarji, upniki ali poslovna skupina, ki ji prejemnik pripada, znatno prispevajo k stroškom za prestrukturiranje ali likvidacijo iz lastnih sredstev. Subvencije za podporo pri zagotavljanju likvidnosti so začasne, se ne smejo uporabljati za pokrivanje izgub in ne smejo postati kapitalska podpora. Organu, ki dodeljuje subvencije, se izplača primerno nadomestilo za podporo pri zagotavljanju likvidnosti.

               Izvozne subvencije

               8.Subvencije, ki so zakonsko ali dejansko odvisne
                  54
                od opravljenega izvoza blaga ali storitev, bodisi v celoti ali kot eden od več pogojev, so prepovedane, razen v zvezi s:

               (a)kratkoročnim zavarovanjem kreditov za netržna tveganja; ali

               (b)izvoznimi krediti in poroštvi za izvozne kredite ali programi zavarovanja, ki so dovoljeni v skladu s Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih in se berejo s prilagoditvami, potrebnimi glede na kontekst.

               9.Za namene točke (a) odstavka 8 „tržno tveganje“ pomeni komercialna in politična tveganja z obdobjem tveganja, krajšim od dveh let, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah s tržnimi tveganji
                  55
               . Država lahko velja za začasno izvzeto iz skupine držav s tržnimi tveganji, če je zmogljivost zasebnega trga nezadostna zaradi:

               (a)znatnega upada zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov;

               (b)znatnega poslabšanja bonitetne ocene državnega sektorja; ali

               (c)znatnega poslabšanja uspešnosti podjetniškega sektorja.

               10.Začasna odstranitev države s tržnimi tveganji začne za pogodbenico veljati v skladu z odločitvijo navedene pogodbenice na podlagi meril iz odstavka 9, in sicer le, če navedena pogodbenica sprejme ta sklep. S stališča prve pogodbenice se objava navedenega sklepa šteje za uradno obvestilo drugi pogodbenici o začasni odstranitvi.

               11.Če subvencionirani zavarovatelj nudi zavarovanje izvoznih kreditov, se zavarovanje tržnih tveganj zagotovi na tržni osnovi. V tem primeru zavarovatelj ne sme imeti neposrednih ali posrednih koristi zaradi subvencij za zagotavljanje zavarovanja za tržna tveganja.

               Subvencije, ki so odvisne od uporabe domačih vsebin

               12.Brez poseganja v člen SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] in člen SERVIN.2.7 [Neskladni ukrepi in izjeme] so prepovedane subvencije, ki so odvisne od dajanja prednosti uporabi domačega blaga ali storitev pred uporabo uvoženega blaga ali storitev, bodisi v celoti bodisi kot eden od več pogojev.

               Veliki projekti čezmejnega ali mednarodnega sodelovanja

               13.Subvencije se lahko dodelijo v okviru velikih projektov čezmejnega ali mednarodnega sodelovanja, kot so projekti na področju prometa, energetike, okolja, raziskav in razvoja, ter projektov za uvajanje tehnologij za spodbujanje razvoja in uporabe novih tehnologij (razen proizvodnje). Koristi projektov čezmejnega ali mednarodnega sodelovanja ne smejo biti omejene na sodelujoče poslovne subjekte, sektor ali države, temveč morajo imeti širše koristi in pomen zaradi učinkov prelivanja, ki ne koristijo izključno državi, ki je dodelila subvencijo, zadevnemu sektorju in prejemniku.

               Energija in okolje

               14.Pogodbenici priznavata pomen varnega, cenovno dostopnega in trajnostnega energetskega sistema ter okoljske trajnosti, zlasti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, ki ogrožajo obstoj človeštva. Zato je brez poseganja v člen 3.4 [Načela] namen subvencij v zvezi z energijo in okoljem zagotavljati in prejemnika spodbuditi k zagotavljanju varnega, cenovno dostopnega in trajnostnega energetskega sistema ter dobro delujočega in konkurenčnega energetskega trga ali povečanju ravni varstva okolja v primerjavi z ravnjo, ki bi bila dosežena brez subvencije. Prejemnik zaradi subvencije ni oproščen obveznosti, ki izhajajo iz njegove odgovornosti kot onesnaževalec v skladu s pravom zadevne pogodbenice.

               Subvencije letalskim prevoznikom za opravljanje zračnih prevozov

               15.Letalskim prevoznikom
                  56
                se za opravljanje zračnih prevozov subvencije ne dodeljujejo, razen:

               (a)kadar obstaja obveznost javne službe v skladu s členom 3.3 [Storitve splošnega gospodarskega pomena];

               (b)v posebnih primerih, ko to financiranje koristi celotni družbi; ali

               (c)kot zagonske subvencije za uvedbo novih linij na regionalna letališča, če se s tem izboljša mobilnost državljanov in spodbudi regionalni razvoj.

               Člen 3.6: Uporaba subvencij

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da poslovni subjekti subvencije uporabljajo samo za namen, za katerega so bile dodeljene.

               Člen 3.7: Preglednost

               1.Vsaka pogodbenica v zvezi s katero koli subvencijo, ki se dodeli ali ohrani na njenem ozemlju, v šestih mesecih od dodelitve subvencije na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki objavi naslednje informacije:

               (a)pravno podlago in cilje politike ali namen subvencije;

               (b)ime prejemnika subvencije, če je na voljo;

               (c)datum dodelitve subvencije, trajanje subvencije in morebitne druge roke, povezane s subvencijo; in

               (d)znesek subvencije ali proračunsko predvideni znesek za subvencijo.

               2.Za subvencije v obliki davčnih ukrepov se te informacije objavijo v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi. Obveznosti glede preglednosti za subvencije v obliki davčnih ukrepov zadevajo iste informacije, kot so navedene v odstavku 1, razen informacij, zahtevanih v točki (d) navedenega odstavka, ki se lahko zagotovijo v obliki razpona.

               3.Poleg obveznosti iz odstavka 1 pogodbenici omogočita dostop do informacij o subvencijah v skladu z odstavkom 4 ali 5, navedenim spodaj.

               4.Za Unijo skladnost z odstavkom 3 pomeni, da so v šestih mesecih od dodelitve katere koli subvencije, ki se dodeli ali ohrani na njenem ozemlju, na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki javno objavljene informacije v zvezi s subvencijo, ki zainteresiranim stranem omogočajo, da ocenijo skladnost z načeli iz člena 3.4 [Načela].

               5.Za Združeno kraljestvo skladnost z odstavkom 3 pomeni, da Združeno kraljestvo zagotovi, da:

               (a)če zainteresirana stran obvesti organ, ki dodeljuje subvencije, da namerava zahtevati sodni nadzor (i) dodelitve subvencije s strani organa, ki dodeljuje subvencije, ali (ii) katere koli ustrezne odločitve organa, ki dodeljuje subvencije, ali neodvisnega organa;

               (b)nato organ, ki dodeljuje subvencije, ali neodvisni organ v 28 dneh od predložitve pisne zahteve zainteresirani strani predloži informacije, ki zainteresirani strani omogočijo, da oceni, ali so bila uporabljena načela iz člena 3.4 [Načela], ob upoštevanju vseh sorazmernih omejitev zaradi uresničevanja zakonitih ciljev, kot so poslovna občutljivost, zaupnost ali varovanje zaupnosti.

               Zainteresirani strani se predložijo informacije iz točke (b) prvega pododstavka, da se lahko na podlagi informacij odloči, ali bo vložila zahtevek ali razumela in ustrezno opredelila sporna vprašanja v predlaganem zahtevku.

               6.V tem členu, členu 3.10 [Sodišča in razsodišča] in členu 3.11 [Izterjava], „zainteresirana stran“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, poslovni subjekt ali združenje poslovnih subjektov, na interese katerih bi dodelitev subvencije lahko vplivala, zlasti prejemnika, poslovnih subjektov, ki konkurirajo prejemniku, ali ustreznih panožnih združenj.

               7.Obveznosti iz tega člena ne posegajo v obveznosti pogodbenic, ki izhajajo iz njunih zakonodaj glede svobode obveščanja ali dostopa do dokumentov.

               Člen 3.8: Posvetovanja o nadzoru subvencij

               1.Če pogodbenica meni, da je druga pogodbenica dodelila subvencijo ali da obstajajo jasni dokazi, da jo namerava dodeliti in da dodelitev subvencije negativno vpliva ali bi lahko negativno vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko od druge pogodbenice zahteva pojasnilo o tem, kako so bila v zvezi s to subvencijo spoštovana načela iz člena 3.4 [Načela].

               2.Pogodbenica lahko zahteva tudi informacije iz člena 3.7(1) [Preglednost], če informacije še niso javno objavljene na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki iz člena 3.7(1) [Preglednost] ali če informacije niso objavljene na lahko dostopen in priročen način.

               3.Druga pogodbenica pisno predloži zahtevane informacije najpozneje v 60 dneh od prejema zahteve. Če zahtevanih informacij ni mogoče predložiti, navedena pogodbenica v pisnem odgovoru pojasni, zakaj informacije niso na voljo.

               4.Če pogodbenica, ki je predložila zahtevo, po prejemu zahtevanih informacij še vedno meni, da subvencija, ki jo je dodelila ali namerava dodeliti druga pogodbenica, negativno vpliva ali bi lahko negativno vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko pogodbenica, ki je predložila zahtevo, zahteva posvetovanja v okviru specializiranega trgovinskega odbora za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj. Zahteva se predloži pisno in vključuje obrazložitev razlogov pogodbenice, ki je predložila zahtevo, zakaj je zahtevala posvetovanje.

               5.Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj si prizadeva za vzajemno sprejemljivo rešitev zadeve. Prvi sestanek se skliče v 30 dneh po predložitvi zahteve za posvetovanje.

               6.Pogodbenici lahko sporazumno podaljšata časovne okvire za posvetovanja iz odstavkov 3 in 5.

               Člen 3.9: Neodvisni organ ali telo in sodelovanje

               1.Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohrani operativno neodvisen organ ali telo z ustrezno vlogo v njenem sistemu nadzora subvencij. Neodvisni organ ali telo ima za izvajanje operativnih funkcij ustrezna zagotovila o neodvisnosti in deluje nepristransko.

               2.Pogodbenici spodbujata svoje neodvisne organe ali telesa, da v okviru svojih nalog sodelujejo glede vprašanj v skupnem interesu, med drugim glede uporabe členov 3.1 [Opredelitve pojmov] do 3.7 [Preglednost], kot je ustrezno, z omejitvami, določenimi v njunih pravnih okvirih. Pogodbenici ali njuni neodvisni organi ali telesa se lahko dogovorijo o ločenem okviru za sodelovanje med navedenimi neodvisnimi organi.

               Člen 3.10: Sodišča in razsodišča

               1.Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi splošnimi in ustavnimi zakoni in postopki zagotovi, da so njena sodišča ali razsodišča pristojna za:

               a)
                     sodni nadzor odločitev o subvencijah, ki jih je sprejel organ, ki dodeljuje subvencije, ali, kadar je to ustrezno, neodvisni organ ali telo, z vidika skladnosti s pravom pogodbenice, s katerim se izvaja člen 3.4 [Načela];

               b)
                     sodni nadzor vseh drugih ustreznih odločitev neodvisnega organa ali telesa in opustitev ukrepanja;

               c)
                     uporabo pravnih sredstev, ki so učinkovita v zvezi s točkama (a) ali (b), vključno z začasno opustitvijo ali prepovedjo ukrepanja organa, ki dodeli pomoč, ali zahtevo po njegovem ukrepanju, dodelitvijo odškodnine in izterjavo subvencije od prejemnika, če so na voljo in v meri, do katere so na voljo, v skladu z ustrezno zakonodajo na dan začetka veljavnosti tega sporazuma;

               d)
                     obravnavo zahtevkov zainteresiranih strani v zvezi s subvencijami iz tega poglavja; če ima zainteresirana stran procesno upravičenje za vložitev zahtevka v zvezi s subvencijo v skladu s pravom te pogodbenice.

               2.Vsaka pogodbenica ima pravico, da v primerih iz odstavka 1 posreduje z dovoljenjem zadevnega sodišča, kadar je to potrebno, v skladu s splošnimi zakoni in postopki druge pogodbenice.

               3.Brez poseganja v obveznost ohranjanja ali po potrebi ustvarjanja pristojnosti, pravnih sredstev in pravic do posredovanja iz odstavkov 1 in 2 tega člena ter člena 3.11 [izterjava] nobena določba tega člena od nobene od pogodbenic ne zahteva, da oblikuje pravice do ukrepanja, pravna sredstva, postopke ali področje uporabe ali razloge za sodni nadzor odločitev svojih javnih organov, ki presegajo tiste, ki obstajajo v skladu z njenim pravom na dan začetka veljavnosti tega sporazuma.

               Nobena določba tega člena od nobene od pogodbenic ne zahteva, da razširi področje uporabe ali razloge za sodno presojo aktov parlamenta Združenega kraljestva, aktov Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije ali aktov Sveta Evropske unije, ki presegajo tiste, ki obstajajo v skladu z njenim pravom na dan začetka veljavnosti tega sporazuma
                  57
               .

               Člen 3.11: Izterjava

               1.Vsaka pogodbenica ima vzpostavljen učinkovit mehanizem izterjave v zvezi s subvencijami v skladu z naslednjimi določbami, brez poseganja v druga pravna sredstva v zakonodaji pogodbenice
                  58
               .

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da se v primeru, da zainteresirana stran, kot je opredeljena v členu 3.7(6) [Preglednost], pred sodiščem v roku iz odstavka 3 tega člena izpodbija odločitev o dodelitvi subvencije, lahko odredi izterjava, če sodišče pogodbenice ugotovi, da je bilo pravo napačno uporabljeno, ker:

               (a)organ, ki je dodelil subvencijo, ukrepa subvencije ni obravnaval kot subvencijo;

               (b)organ, ki je dodelil subvencijo, ni uporabil načel iz člena 3.4 [Načela], kot se izvajajo v pravu navedene pogodbenice, ali jih je uporabil na način, ki ne dosega standarda za nadzor, ki se uporablja v pravu navedene pogodbenice; ali

               (c)je organ, ki je dodelil subvencijo, z dodelitvijo navedene subvencije ravnal zunaj okvira svojih pristojnosti ali zlorabil te pristojnosti v zvezi z načeli iz člena 3.4 [Načela], kot se izvajajo v pravu navedene pogodbenice.

               3.V tem členu se določeno obdobje določi na naslednji način:

               (a)za Unijo se začne na dan, ko so bile informacije iz člena 3.7(1), (2) in (4) [Preglednost] objavljene na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki, in ni krajše od enega meseca.

               (b)za Združeno kraljestvo:

               (i) se začne na dan, ko so bile informacije iz člena 3.7(1) in (2) [Preglednost] objavljene na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki;

               (ii) se zaključi po enem mesecu, razen če zainteresirana stran pred tem datumom zahteva informacije v skladu s postopkom iz odstavka 5 člena 3.7;

               (iii) ko zainteresirana stran prejme informacije iz člena 3.7(5)(b), ki zadostujejo za namene, opredeljene v navedenem odstavku, se začne dodatno enomesečno obdobje, ob koncu katerega se določeno obdobje konča;

               (iv) datum prejema informacij iz točke (iii) je datum, na katerega organ, ki dodeljuje subvencije, potrdi, da je predložil informacije iz člena 3.7(5)(b) [Preglednost], ki zadostujejo za navedene namene, ne glede na nadaljnjo ali pojasnjevalno korespondenco po navedenem datumu;

               (v) roki iz točk (i) do (iii) se lahko z zakonom podaljšajo.

               4.Za namene odstavka 3(b) se določeno obdobje v zvezi s shemami začne z objavo informacij iz točke (b) in ne ob izvedbi plačil zatem, kadar:

               (a)se subvencija domnevno dodeli v skladu s pogoji sheme;

               (b)je snovalec sheme javno objavil informacije, ki jih je treba objaviti v zvezi s shemo v skladu s členom 3.7(1) in (2) [Preglednost]; in

               (c)informacije o shemi iz točke (b) vsebujejo informacije o subvenciji, na podlagi katerih bi lahko zainteresirana stran ugotovila, ali bi shema lahko vplivala nanjo, pri čemer informacije zajemajo vsaj namen subvencije, kategorije prejemnikov, pogoje za upravičenost do subvencije in podlago za izračun višine subvencije (vključno z vsemi ustreznimi pogoji v zvezi z razmerji ali zneski subvencij).

               5.Za namene tega člena se izterjava subvencije ne zahteva, kadar je subvencija dodeljena na podlagi akta parlamenta Združenega kraljestva, akta Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije ali akta Sveta Evropske unije.

               6.Nobena določba tega člena pogodbenici ne preprečuje, da bi v skladu s svojo zakonodajo predvidela dodatne primere, v katerih je izterjava pravno sredstvo, poleg primerov, določenih v tem členu.

               7.Pogodbenici priznavata, da je izterjava pomembno popravno sredstvo v katerem koli sistemu nadzora subvencij. Pogodbenici na zahtevo katere koli od pogodbenic v okviru Partnerskega sveta preučita dodatne ali alternativne mehanizme za izterjavo ter ustrezne spremembe tega člena. V okviru Partnerskega sveta lahko katera koli od pogodbenic predlaga spremembe, s katerimi bi se omogočila drugačna ureditev njunih mehanizmov za izterjavo. Pogodbenica mora predlog druge pogodbenice obravnavati v dobri veri in se z njim strinjati, če ta pogodbenica meni, da vsebuje ureditve, ki so vsaj tako učinkovito sredstvo za izterjavo kot obstoječi mehanizmi druge pogodbenice. Partnerski svet lahko nato ustrezno spremeni ta člen
                  59
               .

               Člen 3.12: Popravni ukrepi

               1. Pogodbenica lahko drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo za informacije in posvetovanja v zvezi s subvencijo, če po njenem mnenju subvencija znatno negativno vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama ali obstaja resno tveganje za to. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, bi morala v zahtevi zagotoviti vse ustrezne informacije, na podlagi katerih bi pogodbenici lahko našli vzajemno sprejemljivo rešitev, vključno z opisom subvencije in pomisleki pogodbenice, ki je predložila zahtevo, glede vpliva subvencije na trgovino ali naložbe.

               2.Najpozneje v 30 dneh od predložitve zahteve pogodbenica, ki prejme zahtevo, pogodbenici, ki je predložila zahtevo, predloži pisni odgovor z zahtevanimi informacijami, pogodbenici pa začneta posvetovanja, ki se štejejo za zaključena 60 dni po predložitvi navedene zahteve, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Posvetovanja ter zlasti vse informacije z oznako zaupnosti in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med posvetovanji, so zaupni in ne posegajo v pravice katere koli od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.

               3.Ne prej kakor 60 dni po predložitvi zahteve iz odstavka 1 lahko pogodbenica, ki je predložila zahtevo, enostransko sprejme ustrezne popravne ukrepe, če obstajajo dokazi, da subvencija pogodbenice, ki je prejela zahtevo, znatno negativno vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama ali obstaja resno tveganje za to.

               4.Ne prej kakor 45 dni po predložitvi zahteve iz odstavka 1 pogodbenica, ki je predložila zahtevo, obvesti pogodbenico, ki je prejela zahtevo, o popravnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti v skladu z odstavkom 3. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, predloži vse ustrezne informacije v zvezi z ukrepi, ki jih namerava sprejeti, da bi pogodbenicama omogočila, da najdeta vzajemno sprejemljivo rešitev. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, popravnih ukrepov ne sme sprejeti prej kakor 15 dni po datumu, ko je bila pogodbenica, ki je prejela zahtevo, obveščena o navedenih ukrepih.

               5.Ocena pogodbenice o obstoju resnega tveganja za znatne negativne učinke temelji na dejstvih in ne le na domnevah, ugibanjih ali malo verjetnih možnostih. Sprememba okoliščin, zaradi katere bi subvencija povzročila tako velik negativni učinek, mora biti jasno predvidljiva.

               6.
                     Ocena pogodbenice o obstoju subvencije ali znatnega negativnega vpliva subvencije na trgovino ali naložbe med pogodbenicama temelji na zanesljivih dokazih in ne le na ugibanjih ali malo verjetnih možnostih ter se nanaša na opredeljivo blago, ponudnike storitev ali druge poslovne subjekte, po potrebi tudi v primeru subvencijskih shem.

               7.
                     Partnerski svet lahko vodi seznam s primeri okoliščin, ki bi znatno negativno vplivale na trgovino ali naložbe med pogodbenicama v smislu odstavkov 1 in 3. To ne posega v pravico pogodbenic, da sprejmeta popravne ukrepe.

               8.Popravni ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 3, so omejeni na tisto, kar je nujno potrebno in sorazmerno za odpravo znatnega negativnega učinka ali resnega tveganja zanj. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo uresničevanje tega sporazuma.

               9.V petih dneh od uveljavitve popravnih ukrepov iz odstavka 3 in brez predhodnega posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja] lahko obveščena pogodbenica v skladu s členom INST.14(2) [Arbitražni postopek] s pisno zahtevo, ki jo predloži pogodbenici, ki je predložila zahtevo, zahteva ustanovitev arbitražnega razsodišča, ki naj odloči, ali:

               (a)je popravni ukrep pogodbenice, ki je predložila zahtevo, v nasprotju z odstavkom 3 ali 8;

               (b)pogodbenica, ki je predložila zahtevo, ni sodelovala na posvetovanjih, potem ko je pogodbenica, ki je prejela zahtevo, predložila zahtevane informacije in se strinjala s posvetovanji; ali

               (c)popravni ukrep ni bil sprejet oziroma o njem ni bilo predloženo obvestilo v obdobjih iz odstavka 3 oziroma 4.

               Ta zahteva nima odložilnega učinka na popravne ukrepe. Poleg tega arbitražno razsodišče ne ocenjuje uporabe členov 3.4 [Načela] in 3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] s strani pogodbenic.

               10.Arbitražno razsodišče, ustanovljeno na podlagi zahteve iz odstavka 9, vodi svoje postopke v skladu s členom INST.34B [Posebni postopki za popravne ukrepe in ponovno uravnoteženje] in končno odločitev sprejme v 30 dneh od ustanovitve.

               11.Če razsodišče odloči zoper toženo pogodbenico, tožena pogodbenica najpozneje v 30 dneh po razglasitvi odločitve arbitražnega razsodišča tožeči pogodbenici predloži uradno obvestilo o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev navedene odločitve.

               12. Potem ko razsodišče odloči zoper toženo pogodbenico v postopku iz odstavka 10, lahko tožeča pogodbenica od arbitražnega razsodišča v 30 dneh od njegove odločitve zahteva, da določi raven začasne opustitve obveznosti iz tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma, ki ne presega ravni, enakovredne njihovi razveljavitvi ali omejitvi zaradi uporabe popravnih ukrepov, če ugotovi, da so popravni ukrepi znatno neskladni z odstavkom 3 ali 8. V zahtevi se predlaga raven začasne opustitve obveznosti v skladu z načeli iz člena INST.34C [Začasna opustitev obveznosti za namene člena LPFS.3.12(12) [Popravni ukrepi], člena FISH.9(5) in člena FISH.14(6)]. Tožeča pogodbenica lahko začasno opusti obveznosti iz tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma v skladu z ravnjo začasne opustitve obveznosti, ki jo je določilo arbitražno razsodišče. Začasna opustitev se ne uporabi prej kot 15 dni po odločitvi.

               13.Pogodbenica se ne more sklicevati na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni sporazum, da bi drugi pogodbenici preprečila sprejetje ukrepov v skladu s tem členom, vključno s primeri, v katerih navedeni ukrepi pomenijo začasno opustitev obveznosti iz tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma.

               14.Za oceno, ali je uvedba ali ohranitev popravnih ukrepov za uvoz istega proizvoda omejena na tisto, kar je nujno potrebno ali sorazmerno za namene tega člena, pogodbenica:

               (a)
                     upošteva izravnalne ukrepe, ki so bili uporabljeni ali ohranjeni v skladu s členom GOODS.17(3) [Trgovinska sredstva] naslova IV [Trgovina z blagom]; in

               (b)
                     lahko upošteva protidampinške ukrepe, ki so bili uporabljeni ali ohranjeni v skladu s členom GOODS.17(3) [Trgovinska sredstva] naslova IV [Trgovina z blagom].

               15.Pogodbenica za odpravljanje neposrednega učinka iste subvencije na trgovino ali naložbe ne uporablja hkrati popravljalnega ukrepa iz tega člena in izravnalnega ukrepa iz člena 9.4 [Ponovno uravnoteženje].

               16.Če pogodbenica, proti kateri so bili sprejeti popravni ukrepi, ne predloži zahteve v skladu z odstavkom 9 tega člena v roku iz navedenega odstavka, lahko navedena pogodbenica začne arbitražni postopek iz člena INST.14 [Arbitražni postopek] za izpodbijanje popravljalnega ukrepa na podlagi razlogov iz odstavka 9 tega člena brez predhodnega posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujen primer v smislu člena INST.19 [Nujni postopek].

               17.V postopku iz odstavkov 9 in 16 arbitražno razsodišče pri presoji, ali je popravni ukrep nujno potreben ali sorazmeren, ustrezno upošteva načela iz odstavkov 5 in 6 ter odstavke 13, 14 in 15.

               Člen 3.13: Reševanje sporov

               1.Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 se naslov I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] uporablja za spore med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo tega poglavja, razen členov 3.9 [Neodvisni organ ali telo in sodelovanje] in 3.10 [Sodišča in razsodišča].

               2.Arbitražno razsodišče ni pristojno za:

               (a)individualne subvencije, vključno z oceno, ali te subvencije spoštujejo načela iz odstavka 1 člena 3.4 [Načela], razen v zvezi s pogoji iz člena 3.5(2) [Neomejena državna poroštva], (3) do (5) [Reševanje in prestrukturiranje], (8) do (11) [Izvozne subvencije] in (12) [subvencije, ki so odvisne od uporabe domačih vsebin]; in

               (b)odločanje, ali je bilo pravno sredstvo za izterjavo v smislu člena 3.11 [Izterjava] v posameznem primeru uporabljeno pravilno.

               3.Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] se uporablja za člen 3.12 [Popravni ukrepi] v skladu z navedenim členom in členom INST.34B [Posebni postopki za popravne ukrepe in ponovno uravnoteženje].

               Četrto poglavje: Podjetja v državni lasti, podjetja, ki so jim dodeljene posebne pravice ali privilegiji, ter pravni monopoli

               Člen 4.1: Opredelitev pojmov

               1.V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„Sporazum“ pomeni Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih, pripravljen v okviru OECD ali njegovega naslednika, ne glede na to, ali je pripravljen v okviru OECD ali zunaj tega okvira, in ki ga je sprejelo vsaj 12 prvotnih članic STO, ki so bile udeleženke Sporazuma od 1. januarja 1979;

               (b) „poslovne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, katerih končni rezultat je proizvodnja blaga ali opravljanje storitve, ki se prodaja na upoštevnem trgu v količinah in po cenah, ki jih določi podjetje na podlagi pogojev ponudbe in povpraševanja, ter so usmerjene v ustvarjanje dobička; dejavnosti, ki jih izvaja podjetje, ki posluje na nepridobitni podlagi ali na podlagi povračila stroškov, niso dejavnosti s pridobitnim namenom;

               (c)„poslovni vidiki“ pomeni vidike glede cene, kakovosti, razpoložljivosti, tržljivosti, prevoza in druge pogoje nakupa ali prodaje ali druge dejavnike, ki bi se običajno upoštevali pri poslovnih odločitvah podjetja v zasebni lasti, ki deluje v skladu z načeli tržnega gospodarstva v zadevni panogi ali industriji;

               (d)„zajeti subjekt“ pomeni:

               (I)pravni monopol;

               (II)podjetje, ki ima posebne pravice ali privilegije, ali

               (III)podjetje v državni lasti;

               (e)„pravni monopol“ pomeni subjekt, vključno s konzorcijem ali vladno agencijo, ki je na upoštevnem trgu na ozemlju pogodbenice določen kot edini ponudnik ali kupec blaga ali storitve, vendar ne vključuje subjekta, ki mu je bila dodeljena izključna pravica intelektualne lastnine zgolj zaradi take dodelitve; v tem smislu „določiti“ pomeni vzpostaviti ali dovoliti monopol ali ga razširiti na dodatno blago ali storitev;

               (f)„podjetje“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v točki (g) člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov];

               (g)„podjetje, ki ima posebne pravice ali privilegije“, pomeni vsako podjetje, javno ali zasebno, ki mu je pogodbenica pravno ali dejansko podelila posebne pravice ali privilegije;

               (h)„storitev, ki se opravlja pri izvajanju javnih pooblastil“, pomeni storitev, ki se opravlja pri izvajanju javnih pooblastil, kot je opredeljena v GATS;

               (i)„posebne pravice ali privilegiji“ pomeni pravice ali privilegije, s katerimi pogodbenica določi ali omeji število podjetij, pooblaščenih za dobavo blaga ali storitve, na dve podjetji ali več, ne da bi upoštevala objektivna, sorazmerna in nediskriminatorna merila, s čimer bistveno vpliva na zmožnost katerega koli drugega podjetja, da dobavlja enako blago ali storitev na istem geografskem območju ali proizvodnem trgu pod dejansko enakovrednimi pogoji;

               (j)„podjetje v državni lasti“ pomeni podjetje, v katerem pogodbenica:

               (I)ima v neposredni lasti več kot 50 odstotkov osnovnega kapitala;

               (II)posredno ali neposredno nadzoruje uveljavljanje več kot 50 odstotkov glasovalnih pravic;

               (III)ima pooblastila, da imenuje večino članov upravnega odbora ali drugega enakovrednega upravljalnega organa ali

               (IV)ima pooblastila za izvajanje nadzora nad podjetjem. Za ugotavljanje nadzora se za vsak primer posebej upoštevajo vsi ustrezni pravni in dejanski elementi.

               Člen 4.2: Področje uporabe

               1.To poglavje se uporablja za zajete subjekte na vseh ravneh upravljanja, ki se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi. Če se zajeti subjekt ukvarja tako s poslovnimi kot neposlovnimi dejavnostmi, to poglavje zajema samo poslovne dejavnosti.

               2.To poglavje se ne uporablja za:

               (a)zajete subjekte v funkciji naročnika, kot je opredeljeno v prilogah 1 do 3 vsake od pogodbenic iz Dodatka 1 k sporazumu GPA in v odstavku 1 vsake od pogodbenic znotraj ustreznih pododdelkov oddelka B2 iz PRILOGE PPROC-1: JAVNA NAROČILA iz naslova X [Javna naročila], ki izvajajo zajeta naročila, kot so opredeljena v členu PPROC.2(2) [Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna naročila] iz naslova X [Javna naročila];

               (b)katere koli storitve, opravljene pri izvajanju javnih pooblastil.

               3.To poglavje se ne uporablja za zajeti subjekt, če so bili v katerem koli od predhodnih treh zaporednih poslovnih let letni prihodki iz poslovnih dejavnosti zadevnega podjetja ali monopola nižji od 100 milijonov posebnih pravic črpanja.

               4.Člen 4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki] se ne uporablja za zagotavljanje finančnih storitev s strani zajetega subjekta v skladu z javnim pooblastilom, če to zagotavljanje finančnih storitev:

               (a)podpira izvoz ali uvoz, pod pogojem, da te storitve:

               I.niso namenjene izpodrivanju komercialnega financiranja ali

               II.se ponujajo pod pogoji, ki niso ugodnejši od tistih, ki bi jih bilo mogoče pridobiti za primerljive finančne storitve na komercialnem trgu; ali

               (b)podpira zasebne naložbe zunaj ozemlja pogodbenice, pod pogojem, da te storitve:

               I.niso namenjene izpodrivanju komercialnega financiranja ali

               II.se ponujajo pod pogoji, ki niso ugodnejši od tistih, ki bi jih bilo mogoče pridobiti za primerljive finančne storitve na komercialnem trgu; ali

               (c)se ponuja pod pogoji, skladnimi s Sporazumom, če opravljanje teh storitev spada na področje uporabe Sporazuma.

               5.Brez poseganja v odstavek 3 tega člena se člen 4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki] ne uporablja za naslednje sektorje: avdiovizualne storitve, nacionalno pomorsko kabotažo
                  60
                in prevoz po celinskih plovnih poteh, kot je določeno v členu SERVIN 1.1(5) [Cilj in področje uporabe].

               6.Člen 4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki] se ne uporablja, če zajeti subjekt pogodbenice kupuje ali prodaja blago ali storitve na podlagi:

               (a)katerega koli obstoječega neskladnega ukrepa, ki ga pogodbenica ohrani, nadaljuje, podaljša ali spremeni v skladu z ustreznim [členom SERVIN.2.7(1) [Neskladni ukrepi in izjeme] ali členom SERVIN.3.6(1) [Neskladni ukrepi], kot je določeno v njenih seznamih k PRILOGAMA SERVIN-1 oziroma SERVIN-2]; ali

               (b)katerega koli neskladnega ukrepa v zvezi s sektorji, podsektorji ali dejavnostmi, ki ga pogodbenica sprejme ali ohrani v skladu z ustreznim [členom SERVIN.,2.7(2) [Neskladni ukrepi in izjeme] ali členom SERVIN.3.6(2) [Neskladni ukrepi], kot je določeno v njenih seznamih k PRILOGAMA SERVIN-1 oziroma SERVIN-2.

               Člen 4.3: Razmerje do Sporazuma STO

               Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz odstavkov 1 do 3 člena XVII GATT 1994, Dogovora o razlagi člena XVII GATT 1994 ter odstavkov 1, 2 in 5 člena VIII GATS.

               Člen 4.4: Splošne določbe

               1.Brez poseganja v pravice in obveznosti vsake pogodbenice iz tega poglavja nobena določba tega poglavja pogodbenicama ne preprečuje ustanovitve ali ohranitve zajetega subjekta.

               2.Nobena pogodbenica ne sme zahtevati od zajetega subjekta, da ravna na način, ki ni v skladu s tem poglavjem, ali ga k temu spodbujati.

               Člen 4.5: Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki

               1.Vsaka pogodbenica zagotovi, da vsak od njenih zajetih subjektov pri opravljanju poslovnih dejavnosti:

               (a)pri nakupu ali prodaji blaga ali storitve ravna v skladu s poslovnimi vidiki, razen pri izpolnjevanju nalog, ki se nanašajo na njeno pooblastilo za opravljanje javnih storitev in niso neskladne s točkama (b) ali (c);

               (b)pri nakupu blaga ali storitve:

               I.blagu ali storitvi, ki ju dobavi podjetje druge pogodbenice, zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotovi podobnemu blagu ali podobni storitvi, ki ju dobavijo podjetja pogodbenice; in

               II.blagu ali storitvi, ki ju dobavi zajeti subjekt na ozemlju pogodbenice, zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja podobnemu blagu ali podobni storitvi, ki ju na upoštevnem trgu na ozemlju pogodbenice dobavijo podjetja pogodbenice; in

               (c)pri prodaji blaga ali storitve:

               I.zagotovi podjetju druge pogodbenice obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotovi podjetjem pogodbenice; in

               II.zajetemu subjektu na ozemlju pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja podjetjem pogodbenice na upoštevnem trgu na ozemlju pogodbenice
                  61
               .

               2.Točki *(b) in (c) odstavka 1 zajetemu subjektu ne preprečujeta:

               (a)nakupa ali dobave blaga ali storitev pod drugačnimi pogoji, vključno s pogoji, ki se nanašajo na ceno, če so ti drugačni pogoji v skladu s poslovnimi vidiki; ali

               (b)zavrnitve nakupa ali dobave blaga ali storitev, če je ta zavrnitev v skladu s poslovnimi vidiki.

               Člen 4.6: Regulativni okvir

               1.Vsaka pogodbenica spoštuje in čim bolje uporablja ustrezne mednarodne standarde, tudi smernice OECD za upravljanje podjetij v državni lasti.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da je kateri koli regulativni organ in drug organ, ki opravlja regulativno funkcijo in ga ta pogodbenica ustanovi ali ohranja:

               (a)neodvisen od katerega koli podjetja, ki ga ta organ nadzoruje, in mu ni odgovoren; in

               (b)v podobnih okoliščinah nepristranski do vseh podjetji, ki jih ta organ nadzoruje, vključno z zajetimi subjekti; nepristranskost, s katero organ izvaja regulativne funkcije, je treba oceniti glede na splošni vzorec ali prakso tega organa.

               Za tiste sektorje, za katere sta se pogodbenici dogovorili o posebnih obveznostih v zvezi s takim organom iz tega sporazuma, prevladajo ustrezne določbe tega sporazuma.

               3.Za zajete subjekte vsaka pogodbenica dosledno in nediskriminatorno uporablja svoje zakone in predpise.

               Člen 4.7: Izmenjava informacij

               1.Pogodbenica, ki upravičeno domneva, da poslovne dejavnosti subjekta druge pogodbenice negativno vplivajo na njene interese iz tega poglavja, lahko od druge pogodbenice pisno zahteva, da predloži informacije o poslovnih dejavnostih tega subjekta, ki so povezane z izvajanjem določb tega poglavja v skladu z odstavkom 2.

               2.Če zahteva iz odstavka 1 vsebuje obrazložitev, kako dejavnosti subjekta morda vplivajo na interese pogodbenice, ki je predložila zahtevo, v skladu s tem poglavjem, in je v njej navedeno, katere od naslednjih skupin informacij je treba predložiti, mora pogodbenica, ki je prejela zahtevo, predložiti zahtevane informacije:

               (a)lastništvo in glasovalno strukturo subjekta z navedbo kumulativnega odstotka delnic in odstotka glasovalnih pravic, ki jih imajo v subjektu pogodbenica, ki je prejela zahtevo, in njeni zajeti subjekti skupaj;

               (b)opis kakršnih koli posebnih delnic ali posebnih glasovalnih ali drugih pravic, ki jih imajo pogodbenica, ki je prejela zahtevo, ali njeni zajeti subjekti, če se te pravice razlikujejo od tistih, ki izhajajo iz splošnih navadnih delnic subjekta;

               (c)opis organizacijske strukture subjekta in sestave njegovega upravnega odbora ali enakovrednega organa;

               (d)opis vladnih služb ali državnih organov, ki urejajo ali nadzirajo subjekt, opis zahtev za poročanje, ki mu jih nalagajo te službe ali javni organi, ter pravic in praks teh služb ali javnih organov, kar zadeva imenovanje, razrešitev ali prejemke vodstvenih delavcev in članov njegovega upravnega odbora ali enakovrednega organa;

               (e)letni prihodek in bilančno vsoto subjekta v zadnjem triletnem obdobju, za katerega so na voljo podatki;

               (f)vse izjeme, imunitete in povezane ukrepe, od katerih ima podjetje koristi v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, ki prejme zahtevo,

               (g)vse dodatne informacije v zvezi s subjektom, ki so javno dostopne, vključno z letnimi računovodskimi poročili in revizijami, ki jih opravijo tretje osebe.

               3.Odstavka 1 in 2 od nobene pogodbenice ne zahtevata, da razkrije zaupne informacije, razkritje katerih bi bilo v nasprotju z njenimi zakoni in predpisi, bi oviralo izvrševanje zakonodaje ali bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali vplivalo na upravičene poslovne interese določenih podjetij.

               4.Če zahtevane informacije niso na voljo, pogodbenica, ki je prejela zahtevo, pogodbenici, ki je predložila zadevo, pisno sporoči razloge, zakaj te informacije niso na voljo.

               Peto poglavje: Obdavčitev

               Člen 5.1: Dobro upravljanje

               Pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na področju obdavčitve, zlasti globalne standarde o davčni preglednosti in izmenjavi informacij ter pošteno davčno konkurenco, in se zavezujeta, da jih bosta izvajali. Pogodbenici znova izražata svojo podporo akcijskemu načrtu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter potrjujeta svojo zavezanost izvajanju minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Pogodbenici bosta spodbujali dobro upravljanje v davčnih zadevah, izboljšali mednarodno sodelovanje na področju obdavčitve in olajšali pobiranje davčnih prihodkov.

               Člen 5.2: Standardi obdavčevanja

               1.Pogodbenica ob koncu prehodnega obdobja ne oslabi ali zniža ravni varstva, določene v njeni zakonodaji, pod raven, določeno s standardi in pravili, dogovorjenimi v OECD ob koncu prehodnega obdobja, v zvezi z:

               (a)izmenjavo informacij, in sicer na zahtevo, spontano ali samodejno, o finančnih računih, davčnih stališčih s čezmejnim učinkom, poročilih po posameznih državah med davčnimi upravami in morebitnih aranžmajih čezmejnega davčnega načrtovanja;

               (b)pravili o omejitvi obresti, nadzorovanih tujih družbah in hibridnih neskladjih.

               2.Pogodbenica ob koncu prehodnega obdobja ne oslabi ali zniža ravni varstva, določene v njeni zakonodaji, v zvezi z javnim poročanjem kreditnih institucij in investicijskih podjetij, razen malih in nepovezanih investicijskih podjetij, po posameznih državah.

               Člen 5.3: Reševanje sporov

               Za to poglavje ne velja reševanje sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe].

               Šesto poglavje: Delovni in socialni standardi

               Člen 6.1: Opredelitev pojma

               1.V tem poglavju „ravni varstva na delovnem in socialnem področju“ pomeni ravni varstva, ki so na splošno določene v pravu in standardih pogodbenice
                  62
                na vsakem od naslednjih področij:

               (a)temeljne pravice pri delu;

               (b)standardi varnosti in zdravja pri delu;

               (c)pošteni delovni pogoji in standardi zaposlovanja;

               (d)pravice do obveščanja in posvetovanja na ravni podjetja; ali

               (e)prestrukturiranje podjetij.

               2.Za Unijo „ravni varstva na delovnem in socialnem področju“ pomeni ravni varstva na delovnem in socialnem področju, ki se uporabljajo za vse države članice Unije in v njih ter so skupne vsem državam članicam.

               Člen 6.2: Prepoved poslabšanja ravni varstva

               1.Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da določi svoje politike in prednostne naloge na področjih iz tega poglavja, določi ravni varstva na delovnem in socialnem področju, ki se ji zdijo primerne, ter sprejme ali spremeni svoje pravo in politike na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega poglavja.

               2.Pogodbenici ne oslabita ali znižata ravni varstva na delovnem in socialnem področju na način, ki vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, pod ravni, ki veljajo ob koncu prehodnega obdobja, vključno z neučinkovitim izvrševanjem svojega prava in standardov.

               3.Pogodbenici priznavata, da vsaka pogodbenica ohrani pravico do uporabe razumne diskrecijske pravice in sprejemanja odločitev v dobri veri glede dodelitve sredstev za izvrševanje delovne zakonodaje v zvezi z drugim delovnim pravom, za katero je bilo ugotovljeno, da ima višje prioritete, pod pogojem, da uporaba diskrecijske pravice in navedenih odločitev ni v neskladju z obveznostmi iz tega poglavja.

               4.Pogodbenici si še naprej prizadevata zvišati ravni varstva na delovnem in socialnem področju iz tega poglavja.

               Člen 6.3: Izvrševanje

               Za namene izvrševanja iz člena 6.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] vsaka pogodbenica vzpostavi in vzdržuje sistem za učinkovito nacionalno izvrševanje, zlasti učinkovit sistem inšpekcij dela, v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami v zvezi z delovnimi pogoji in varstvom delavcev; zagotovi, da so na voljo upravni in sodni postopki, ki javnim organom in posameznikom s procesnim upravičenjem omogočajo pravočasno vložitev tožbe proti kršitvam delovnega prava in socialnih standardov; ter zagotovi ustrezna in učinkovita pravna sredstva, vključno z začasnimi ukrepi ter sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami. Vsaka pogodbenica pri nacionalnem izvajanju in izvrševanju člena 6.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] spoštuje vlogo in avtonomijo socialnih partnerjev na nacionalni ravni, kadar je to ustrezno, v skladu z veljavnim pravom in prakso.

               Člen 6.4: Reševanje sporov

               1.Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.

               2.Z odstopanjem od naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja uporabita izključno postopke iz členov 9.1 [Posvetovanja], 9.2 [Skupina strokovnjakov] in 9.3 [Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja] iz tega naslova.

               Sedmo poglavje: Okolje in podnebje

               Člen 7.1: Opredelitev pojmov

               1.V tem poglavju „ravni varstva okolja“ pomeni ravni varstva, ki so na splošno določene v pravu pogodbenice in katerih namen je varovanje okolja, vključno s preprečevanjem nevarnosti za življenje ali zdravje ljudi zaradi okoljskih vplivov, med drugim tudi na vsakem od naslednjih področij:

               (a)industrijske emisije;

               (b)emisije v zrak in kakovost zraka;

               (c)ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti;

               (d)ravnanje z odpadki;

               (e)varstvo in ohranjanje vodnega okolja;

               (f)varstvo in ohranjanje morskega okolja;

               (g)preprečevanje, zmanjševanje in odpravljanje tveganj za zdravje ljudi ali okolje, ki izhajajo iz proizvodnje, uporabe, spuščanja v okolje ali odstranjevanja kemijskih snovi; ali

               (h)obvladovanje vplivov kmetijske proizvodnje ali proizvodnje hrane na okolje, zlasti z uporabo antibiotikov in dekontaminantov.

               2.Za Unijo „ravni varstva okolja“ pomeni ravni varstva okolja, ki se uporabljajo za vse države članice in v njih ter so skupne vsem državam članicam.

               3.V tem poglavju „raven varstva podnebja“ pomeni raven varstva glede emisij in odvzemov toplogrednih plinov in postopnega opuščanja snovi, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč. Kar zadeva toplogredne pline, to pomeni:

               (a)za Unijo: cilj 40 odstotkov za celotno gospodarstvo do leta 2030, vključno s sistemom Unije za oblikovanje cen ogljika;

               (b)za Združeno kraljestvo: delež celotnega gospodarstva Združenega kraljestva pri tem cilju za leto 2030, vključno s sistemom Združenega kraljestva za oblikovanje cen ogljika.

               Člen 7.2: Prepoved poslabšanja ravni varstva

               1.Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da določi svoje politike in prednostne naloge na področjih iz tega poglavja, določi ravni varstva okolja in podnebja, ki se ji zdijo primerne, ter sprejme ali spremeni svoje pravo in politike na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega poglavja.

               2.Pogodbenici ne oslabita ali znižata ravni varstva okolja in podnebja na način, ki vpliva na trgovino ali naložbe, pod ravni, ki veljajo ob koncu prehodnega obdobja, vključno z neučinkovitim izvrševanjem svojega okoljskega prava in ravni varstva podnebja.

               3.Pogodbenici priznavata, da vsaka pogodbenica ohrani pravico do uporabe razumne diskrecijske pravice in sprejemanja odločitev v dobri veri glede dodelitve sredstev za izvajanje okoljske zakonodaje v zvezi z drugim okoljskim pravom in podnebnimi politikami, za katere je bilo ugotovljeno, da ima višje prioritete, pod pogojem, da uporaba diskrecijske pravice in navedenih odločitev ni v neskladju z obveznostmi iz tega poglavja.

               4.V tem poglavju velja, da so cilji, če jih okoljsko pravo pogodbenice določa na področjih iz člena 7.1 [Opredelitev pojmov], ob koncu prehodnega obdobja vključeni v ravni varstva okolja pogodbenice. Ti cilji vključujejo tiste, katerih izpolnitev je predvidena za datum, ki sledi koncu prehodnega obdobja. Ta odstavek se uporablja tudi za substance, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč.

               5.Pogodbenici si še naprej prizadevata zvišati ravni varstva okolja ali podnebja iz tega poglavja.

               Člen 7.3: Oblikovanje cen ogljika

               1.Vsaka pogodbenica ima od 1. januarja 2021 vzpostavljen učinkovit sistem za oblikovanje cen ogljika.

               2.Vsak sistem zajema emisije toplogrednih plinov iz proizvodnje električne energije, proizvodnje toplote, industrije in letalstva.

               3.Učinkovitost sistemov pogodbenic za oblikovanje cen ogljika ohranja raven varstva iz člena 7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].

               4.Z odstopanjem od odstavka 2 se letalstvo, če ni že vključeno, vključi najpozneje v dveh letih. Obseg sistema Unije za oblikovanje cen ogljika zajema odhodne lete iz Evropskega gospodarskega prostora v Združeno kraljestvo.

               5.Vsaka pogodbenica vzdržuje svoj sistem za oblikovanje cen ogljika, če je to učinkovito orodje za vsako pogodbenico v boju proti podnebnim spremembam, in v vsakem primeru ohranja raven varstva iz člena 7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].

               6.Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju cen ogljika. Resno razmislita o povezovanju svojih sistemov za oblikovanje cen ogljika na način, ki ohranja celovitost teh sistemov in omogoča povečanje njihove učinkovitosti.

               Člen 7.4: Okoljska in podnebna načela

               1.Ob upoštevanju dejstva, da imata Unija in Združeno kraljestvo skupno biosfero v zvezi s čezmejnim onesnaževanjem, se vsaka pogodbenica zavezuje, da bo spoštovala mednarodno priznana okoljska načela, h katerim se je zavezala, na primer v Deklaraciji iz Ria o okolju in razvoju, sprejeti 14. junija 1992 v Riu de Janeiru (v nadaljnjem besedilu: Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992) ter v večstranskih okoljskih sporazumih, vključno z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, sprejeto 9. maja 1992 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: UNFCCC) in Konvencijo o biološki raznovrstnosti, sprejeto 5. junija 1992 v Riu de Janeiru (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o biološki raznovrstnosti), zlasti:

               (a)načelo, da je treba varstvo okolja vključiti v oblikovanje politik, med drugim tudi s presojami vplivov;

               (b)načelo preventivnega ukrepanja za preprečevanje okoljske škode;

               (c)previdnostni pristop iz člena 1.2(2) [Pravica do zakonskega urejanja, previdnostni pristop ter znanstvene in tehnične informacije];

               (d)načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, in

               (e)načelo „onesnaževalec plača“.

               2.Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost postopkom za ocenjevanje verjetnega vpliva predlagane dejavnosti na okolje in kadar je verjetno, da bodo imeli določeni projekti, načrti in programi znatne vplive na okolje, tudi na zdravje, vključno s presojo vplivov na okolje ali strateško presojo vplivov na okolje, kot je ustrezno.

               3.Ti postopki vključujejo, kadar je to primerno in v skladu z zakonodajo pogodbenice, določitev obsega okoljskega poročila in njegove priprave, sodelovanje javnosti in posvetovanja ter upoštevanje okoljskega poročila ter rezultatov sodelovanja javnosti in posvetovanj pri odobrenem projektu ali sprejetem načrtu ali programu.

               Člen 7.5: Izvrševanje

               1.Za namene izvrševanja iz člena 7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo zagotovi, da:

               (a)nacionalni organi, pristojni za izvrševanje ustreznega prava s področja okolja in podnebja, ustrezno obravnavajo domnevne kršitve tega prava, na katere so bili opozorjeni; imajo ti organi na voljo ustrezna in učinkovita pravna sredstva, vključno s sodnimi odredbami ter sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami, če je to primerno; in

               (b)so nacionalni upravni ali sodni postopki na voljo fizičnim in pravnim osebam, ki imajo zadosten interes za vložitev tožbe zoper kršitve tega prava in za uveljavljanje učinkovitih pravnih sredstev, vključno s sodnimi odredbami, ter da postopki niso nedopustno dragi ter so pošteni, pravični in pregledni.

               Člen 7.6: Sodelovanje pri spremljanju in izvrševanju

               Pogodbenici zagotovita, da se Evropska komisija in nadzorni organi Združenega kraljestva redno srečujejo ter sodelujejo pri učinkovitem spremljanju in izvrševanju prava na področju okolja in podnebja, kot je navedeno v členu 7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].

               Člen 7.7: Reševanje sporov

               1.Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.

               2.Z odstopanjem od naslova I šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja uporabita izključno postopke iz členov 9.1 [Posvetovanja], 9.2 [Skupina strokovnjakov] in 9.3 [Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja] iz tega naslova.

               Poglavje 8: Drugi instrumenti za trgovino in trajnostni razvoj

               Člen 8.1: Ozadje in cilji

               1.Pogodbenici opozarjata na Agendo 21 in Deklaracijo iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Johannesburški načrt o izvajanju svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz leta 2002, Deklaracijo Mednarodne organizacije dela (MOD) o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo, ki jo je Mednarodna konferenca dela sprejela 10. junija 2008 v Ženevi na svojem 97. zasedanju (v nadaljnjem besedilu: Deklaracija MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008) sklepni dokument Konference ZN o trajnostnem razvoju iz leta 2012 z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“, ki jo je Generalna skupščina ZN potrdila z Resolucijo št. 66/288, sprejeto 27. julija 2012, ter agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela z Resolucijo št. 70/1 z dne 25. septembra 2015, in njene cilje trajnostnega razvoja.

               2.Glede na odstavek 1 je cilj tega poglavja okrepiti vključevanje trajnostnega razvoja, zlasti njegove delovne in okoljske razsežnosti, v trgovinske in naložbene odnose pogodbenic ter v zvezi s tem dopolniti zaveze pogodbenic iz poglavja 6 [Delovni in socialni standardi] in poglavja 7 [Okolje in podnebje].

               Člen 8.2: Preglednost

               1.Pogodbenici poudarjata pomen zagotavljanja preglednosti kot nujnega elementa za spodbujanje sodelovanja javnosti in pomen objavljanja informacij v okviru tega poglavja. Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo in predpisi ter določbami tega poglavja, naslova IX [Preglednost] in naslova X [Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje]:

               (a)zagotovi, da se vsak splošni ukrep, s katerim se uresničujejo cilji iz tega poglavja, izvaja na pregleden način, med drugim tudi tako, da se javnosti zagotovijo razumne priložnosti in dovolj časa za predložitev pripomb ter da se ti ukrepi objavijo;

               (b)zagotovi, da ima splošna javnost dostop do ustreznih okoljskih informacij, ki jih hranijo javni organi ali se hranijo zanje, ter da se te informacije dejavno razširjajo med splošno javnostjo po elektronski poti;

               (c)spodbuja javno razpravo z nedržavnimi akterji in med njimi o razvoju in opredelitvi politik, na podlagi katerih lahko njeni javni organi sprejmejo zakonodajo, ki jo zadeva to poglavje; kar zadeva okolje, to vključuje sodelovanje javnosti pri projektih, načrtih in programih; in

               (d)spodbuja ozaveščenost javnosti o svoji zakonodaji in standardih, ki jih zadeva to poglavje, ter o postopkih izvrševanja in zagotavljanja skladnosti, in sicer s sprejetjem ukrepov za izboljšanje znanja in razumevanja javnosti; kar zadeva delovno pravo in standarde, to vključuje delavce, delodajalce in njihove predstavnike.

               Člen 8.3: Večstranski standardi in sporazumi na področju dela

               1.Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju razvoja mednarodne trgovine na način, ki spodbuja dostojno delo za vse, kot je navedeno v Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008.

               2.V skladu z ustavo MOD ter Deklaracijo MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu ter njeno dopolnitvijo, ki je bila sprejeta na 86. zasedanju Mednarodne konference dela 18. junija 1998 v Ženevi, se vsaka pogodbenica zavezuje k spoštovanju, spodbujanju in učinkovitemu izvajanju mednarodno priznanih temeljnih delovnih standardov, kot so opredeljeni v temeljnih konvencijah MOD, ki so:

               (a)svoboda združevanja in učinkovito priznavanje pravice do kolektivnih pogajanj;

               (b)odprava vseh oblik prisilnega ali obveznega dela;

               (c)učinkovita odprava dela otrok; in

               (d)odprava diskriminacije pri zaposlovanju in poklicih.

               3.Vsaka pogodbenica si trajno prizadeva za ratifikacijo temeljnih konvencij MOD, če tega še ni storila.

               4.Pogodbenici si redno in po potrebi izmenjujeta informacije o zadevnih položajih in napredku držav članic in Združenega kraljestva v zvezi z ratifikacijo konvencij ali protokolov MOD, ki jih MOD uvršča med posodobljene, ter drugih zadevnih mednarodnih instrumentov.

               5.Vsaka pogodbenica se zavezuje, da bo izvajala vse konvencije MOD, ki so jih ratificirali Združeno kraljestvo in države članice Evropske unije, ter različne določbe Evropske socialne listine, ki so jih države članice Evropske unije in Združeno kraljestvo sprejeli kot članice Sveta Evrope
                  63
               .

               6.Vsaka pogodbenica s svojo zakonodajo in praksami še naprej spodbuja Agendo MOD za dostojno delo, kot je določena v Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: Agenda MOD za dostojno delo), ter v skladu z ustreznimi konvencijami MOD in drugimi mednarodnimi zavezami, zlasti glede:

               (a)dostojnih delovnih pogojev za vse, med drugim v zvezi s plačami in zaslužki, delovnim časom, porodniškim dopustom in drugimi delovnimi pogoji;

               (b)zdravja in varnosti pri delu, vključno s preprečevanjem poškodb pri delu ali poklicnih bolezni ter nadomestilom v primeru takih poškodb ali bolezni; in

               (c)nediskriminacije v zvezi z delovnimi pogoji, vključno z nediskriminacijo delavcev migrantov.

               7.Vsaka pogodbenica zaščiti in spodbuja socialni dialog o delovnih zadevah med delavci in delodajalci ter njihovimi organizacijami in ustreznimi vladnimi organi.

               8.Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih vidikih politik in ukrepov na področju dela, po potrebi tudi v večstranskih forumih, kot je MOD. Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:

               (a)trgovinske vidike izvajanja temeljnih, prednostnih in drugih posodobljenih konvencij MOD;

               (b)sodelovanje pri trgovinskih vidikih Agende MOD za dostojno delo, vključno z medsebojnimi povezavami med trgovino ter polno in produktivno zaposlenostjo, prilagajanjem na trgu dela, temeljnimi delovnimi standardi, dostojnim delom v svetovnih dobavnih verigah, socialno zaščito in socialnim vključevanjem, socialnim dialogom in enakostjo spolov;

               (c)vpliv delovnega prava in standardov na trgovino in naložbe ali vpliv trgovinskega in naložbenega prava na delo;

               (d)dialog in izmenjavo informacij o delovnopravnih določbah v okviru svojih trgovinskih sporazumov ter njihovo izvajanje; in

               (e)kakršne koli druge oblike sodelovanja, ki se štejejo za ustrezne.

               9.Pogodbenici pri opredelitvi področij sodelovanja in izvajanju dejavnosti sodelovanja preučita vsa stališča, ki jih izrazijo predstavniki delavcev, delodajalcev in organizacij civilne družbe.

               Člen 8.4: Večstranski okoljski sporazumi

               1.Pogodbenici priznavata pomen skupščine ZN za okolje (UNEA) v okviru Programa ZN za okolje (UNEP) ter večstranskega okoljskega upravljanja in sporazumov kot odziv mednarodne skupnosti na globalna ali regionalna okoljska vprašanja ter poudarjata potrebo po okrepitvi vzajemne podpore med trgovinskimi in okoljskimi politikami, predpisi ter ukrepi.

               2.V skladu z odstavkom 1 se vsaka pogodbenica zavezuje k učinkovitemu izvajanju večstranskih okoljskih sporazumov, protokolov in sprememb, ki jih je ratificirala v svoji zakonodaji in praksah.

               3.Pogodbenici si redno in po potrebi izmenjujeta informacije o:

               (a)svojem položaju glede ratifikacije in izvajanja večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z njihovimi protokoli in spremembami;

               (b)tekočih pogajanjih o novih večstranskih okoljskih sporazumih; in

               (c)stališčih pogodbenic o podpisu dodatnih večstranskih okoljskih sporazumov.

               4.Pogodbenici znova potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da sprejme ali ohrani ukrepe za spodbujanje ciljev večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je. Pogodbenici opozarjata, da so lahko ukrepi, ki so sprejeti ali izvršeni za namene izvajanja teh večstranskih okoljskih sporazumov, upravičeni v skladu s členom EXC.1 [Splošne izjeme] naslova XII [Izjeme].

               5.Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih vidikih okoljskih politik in ukrepov, med drugim tudi v večstranskih forumih, kot so politični forum ZN na visoki ravni za trajnostni razvoj, UNEP, UNEA, večstranski okoljski sporazumi, Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) ali STO, kot je ustrezno. Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:

               (a)pobude za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, vključno s pobudami, ki so namenjene spodbujanju krožnega gospodarstva, okolju prijazne rasti in zmanjševanju onesnaževanja;

               (b)pobude za spodbujanje okoljskega blaga in storitev, vključno z obravnavanjem s tem povezanih tarifnih in netarifnih ovir;

               (c)vpliv okoljskega prava in standardov na trgovino in naložbe; ali vpliv trgovinskega in naložbenega prava na okolje;

               (d)izvajanje Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 7. decembra 1944 v Chicagu, in drugih ukrepov za zmanjšanje vpliva letalstva na okolje, med drugim tudi na področju upravljanja zračnega prometa; in

               (e)druge trgovinske vidike večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z njihovimi protokoli, spremembami in izvajanjem.

               6.Sodelovanje v skladu z odstavkom 5 lahko vključuje tehnične izmenjave, izmenjave informacij in dobrih praks, raziskovalne projekte, študije, poročila, konference in delavnice.

               7.Pogodbenici bosta pri opredelitvi in izvajanju svojih dejavnosti sodelovanja upoštevali stališča ali prispevke javnosti in zainteresiranih deležnikov ter lahko take deležnike po potrebi nadalje vključita v navedene dejavnosti.

               Člen 8.5: Trgovina in podnebne spremembe

               1.Pogodbenici priznavata pomen sprejetja nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam ter vlogo trgovine in naložb pri uresničevanju tega cilja v skladu z UNFCC, nameni in cilji Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet12. decembra 2015 na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), ter drugimi večstranskimi okoljskimi sporazumi in večstranskimi instrumenti na področju podnebnih sprememb.

               2.Glede na odstavek 1 vsaka pogodbenica:

               (a)izraža svojo zavezanost učinkovitemu izvajanju UNFCC in Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na podlagi te konvencije ter katerega glavni cilji so okrepiti globalni odziv na podnebne spremembe, zadržati zvišanje povprečne svetovne temperature občutno pod 2 °C nad predindustrijsko ravnjo ter si prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 °C nad predindustrijsko ravnjo;

               (b)spodbuja vzajemno podporo trgovinskih in podnebnih politik in ukrepov ter tako prispeva k prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, ki je gospodarno z viri, in k razvoju, odpornemu na podnebne spremembe;

               (c)olajšuje odpravo ovir za trgovino in naložbe v zvezi z blagom in storitvami, ki so še posebej pomembni za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, kot so energija iz obnovljivih virov ter energijsko učinkoviti proizvodi in storitve, na primer z odpravljanjem tarifnih in netarifnih ovir ali sprejetjem okvirov politike, ki spodbujajo uporabo najboljših razpoložljivih rešitev.

               3.Pogodbenici si skupaj prizadevata okrepiti sodelovanje pri trgovinskih vidikih politik in ukrepov na področju podnebnih sprememb na ustrezni dvostranski in regionalni ravni oziroma v mednarodnih forumih, med drugim tudi v okviru UNFCC, STO, Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, sprejetega v Montrealu 26. avgusta 1987 (v nadaljnjem besedilu: Montrealski protokol), Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO). Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:

               (a)politični dialog in sodelovanje v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, na primer glede sredstev za spodbujanje odpornosti na podnebne spremembe, energije iz obnovljivih virov, nizkoogljičnih tehnologij, energijske učinkovitosti, trajnostnega prometa, trajnostnega razvoja infrastrukture, odporne na podnebne spremembe, spremljanja emisij ter mednarodnih trgov ogljika;

               (b)podporo razvoju in sprejetju ambicioznih in učinkovitih ukrepov IMO za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki jih bodo izvajale ladje, vključene v mednarodno trgovino;

               (c)podporo razvoju in sprejetju ambicioznih in učinkovitih ukrepov ICAO za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

               (d)podporo ambicioznemu postopnemu opuščanju snovi, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, in postopnemu zmanjšanju fluoriranih ogljikovodikov v okviru Montrealskega protokola, in sicer z ukrepi za nadzor njihove proizvodnje, porabe in trgovanja z njimi; uvedbo okolju prijaznih alternativ zanje; posodobitvijo varnostnih in drugih ustreznih standardov ter bojem proti nezakoniti trgovini s substancami, ki jih ureja Montrealski protokol.

               Člen 8.6: Trgovina in biotska raznovrstnost

               1.Pogodbenici priznavata pomen ohranjanja in trajnostne rabe biotske raznovrstnosti ter vlogo trgovine pri uresničevanju teh ciljev, vključno s spodbujanjem trajnostne trgovine ali nadzorom ali omejevanjem trgovine z ogroženimi vrstami, v skladu z ustreznimi večstranskimi okoljskimi sporazumi, katerih pogodbenici sta, ter sklepi, sprejetimi na podlagi teh sporazumov, zlasti s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in njenih protokolov ter Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, sprejeti 3. marca 1973 v Washingtonu (v nadaljnjem besedilu: CITES).

               2.Glede na odstavek 1 vsaka pogodbenica:

               (a)izvaja učinkovite ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, po potrebi tudi v zvezi s tretjimi državami;

               (b)spodbuja uporabo Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami kot instrumenta za ohranjanje in trajnostno upravljanje biotske raznovrstnosti, med drugim tudi z vključitvijo živalskih in rastlinskih vrst v dodatke k navedeni konvenciji, kadar se šteje, da je stanje ohranjenosti zadevne vrste ogroženo zaradi mednarodne trgovine;

               (c)spodbuja trgovino s proizvodi, ki izhajajo iz trajnostne rabe bioloških virov in prispevajo k ohranjanju biotske raznovrstnosti;

               (d)še naprej sprejema ukrepe za ohranitev biotske raznovrstnosti, kadar je izpostavljena pritiskom, povezanim s trgovino in naložbami, zlasti z ukrepi za preprečevanje širjenja invazivnih tujerodnih vrst.

               3.Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih zadevah, ki se nanašajo na ta člen, po potrebi tudi v večstranskih forumih, na primer v okviru CITES ter Konvencije o biološki raznovrstnosti. Tako sodelovanje lahko med drugim zajema: trgovino s prostoživečimi vrstami in proizvodi, ki temeljijo na naravnih virih, vrednotenje in ocenjevanje ekosistemov in z njimi povezanih storitev ter dostop do genskih virov ter pošteno in pravično delitev koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, v skladu z Nagojskim protokolom o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, ki je bil sprejet v Nagoji 29. oktobra 2010.

               Člen 8.7: Trgovina in gozdovi

               1.Pogodbenici priznavata pomen ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi za zagotavljanje okoljskih funkcij ter gospodarskih in družbenih priložnosti za sedanje in prihodnje generacije ter vlogo trgovine pri uresničevanju navedenega cilja.

               2.Glede na odstavek 1 vsaka pogodbenica na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi zavezami:

               (a)še naprej izvaja ukrepe za boj proti nezakoniti sečnji in s tem povezani trgovini, po potrebi tudi v zvezi s tretjimi državami, ter spodbuja trgovino z zakonito pridobljenimi gozdnimi proizvodi;

               (b)spodbuja ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi ter trgovino z lesom in lesnimi proizvodi, pridobljenimi v skladu z zakonodajo države sečnje in v gozdovih, s katerimi se trajnostno gospodari, in njihovo uporabo; in

               (c)si z drugo pogodbenico izmenjuje informacije o trgovinskih pobudah o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, upravljanju gozdov in ohranjanju pogozdenosti ter z njo sodeluje, da bi se čim bolj povečala učinek in vzajemna podpora njunih politik v skupnem interesu.

               3.Pogodbenici si skupaj prizadevata za okrepitev sodelovanja pri trgovinskih vidikih trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ohranjanja pogozdenosti in nezakonite sečnje, po potrebi tudi v večstranskih forumih.

               Člen 8.8: Trgovina ter trajnostno upravljanje morskih bioloških virov in akvakulture

               1.Pogodbenici priznavata pomen ohranjanja in trajnostnega upravljanja morskih bioloških virov in ekosistemov in spodbujanja odgovorne in trajnostne akvakulture ter vlogo trgovine pri uresničevanju navedenih ciljev.

               2.Glede na odstavek 1 vsaka pogodbenica:

               (a)izraža svojo zavezanost k usklajenemu delovanju in ravnanju v skladu z ustreznimi sporazumi ZN in Organizacije za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO), Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazumom o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezoceanskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, sprejetim 4. avgusta 1995 v New Yorku, Sporazumom FAO o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje na odprtem morju, sprejetim 24. novembra 1993 v Rimu, Kodeksom FAO za odgovorno ribištvo in Sporazumom FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, potrjenim na 36. zasedanju konference FAO 22. novembra 2009 v Rimu, ter sodeluje v svetovni evidenci ribiških plovil, plovil za prevoz zamrznjenih proizvodov in oskrbovalnih plovil, ki jo vodi FAO;

               (b)spodbuja trajnostno ribištvo in dobro upravljanje ribištva z dejavnim sodelovanjem pri delu ustreznih mednarodnih organizacij ali organov, katerih članica, opazovalka ali sodelujoča nepogodbenica je, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in sicer po potrebi z učinkovitim spremljanjem, nadzorom ali izvrševanjem resolucij, priporočil ali ukrepov regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ter z izvajanjem njihovih sistemov dokumentacije ali potrdil o ulovu ter ukrepov države pristanišča;

               (c)sprejme in vzdržuje ustrezna učinkovita orodja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, vključno z ukrepi za izključitev proizvodov iz takega ribolova iz trgovinskih tokov, ter v navedeni namen sodeluje z drugo pogodbenico;

               (d)spodbuja razvoj trajnostne in odgovorne akvakulture, po potrebi tudi v zvezi z izvajanjem ciljev in načel iz Kodeksa FAO za odgovorno ribištvo.

               3.Pogodbenici sodelujeta pri ohranjanju in trgovinskih vidikih politik in ukrepov na področju ribištva in akvakulture, po potrebi tudi v okviru STO, regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in drugih večstranskih forumov, da bi spodbujali trajnostne prakse v ribolovu in akvakulturi ter trgovino z ribiškimi proizvodi iz trajnostno upravljanih dejavnosti ribištva in akvakulture.

               4.Ta člen ne posega v določbe petega razdelka [Ribištvo] drugega dela.

               Člen 8.9: Trgovina in spodbujanje trajnostnega razvoja prek naložb

               1.Pogodbenici poudarjata svojo zavezanost okrepitvi prispevka trgovine in naložb k cilju trajnostnega razvoja v njegovi gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti.

               2.V skladu z odstavkom 1 pogodbenici še naprej spodbujata:

               (a)trgovinske in naložbene politike, ki podpirajo štiri strateške cilje Agende MOD za dostojno delo v skladu z Deklaracijo MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008, vključno z minimalnim dohodkom za preživetje, zdravjem in varnostjo pri delu ter drugimi vidiki, povezanimi z delovnimi pogoji;

               (b)trgovino in naložbe v zvezi z okoljskim blagom in storitvami, kot so energija iz obnovljivih virov ter energijsko učinkoviti proizvodi in storitve, med drugim tudi z odpravljanjem s tem povezanih netarifnih ovir ali sprejetjem okvirov politike, ki spodbujajo uporabo najboljših razpoložljivih rešitev;

               (c)trgovino z blagom in storitvami, ki prispevajo k boljšim socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom in storitvami, za katere veljajo prostovoljni sistemi zagotavljanja trajnosti, kot so sistemi za pravično in etično trgovino ter znaki za okolje; in

               (d)sodelovanje v večstranskih forumih o vprašanjih, ki so navedena v tem členu.

               3.Pogodbenici se zavedata pomembnosti, da se posebna vprašanja trajnostnega razvoja obravnavajo s pregledovanjem, spremljanjem in ocenjevanjem morebitnih gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov možnih ukrepov, ter pri tem upoštevata stališča deležnikov.

               Člen 8.10: Trgovina in odgovorno upravljanje dobavnih verig

               1.Pogodbenici priznavata pomen odgovornega upravljanja dobavnih verig z odgovornim ravnanjem in praksami družbene odgovornosti podjetij ter vlogo trgovine pri uresničevanju tega cilja.

               2.Glede na odstavek 1 vsaka pogodbenica:

               (a)spodbuja družbeno odgovornost in odgovorno ravnanje podjetij, vključno z zagotavljanjem podpornih okvirov politike, ki spodbujajo podjetja k prevzemanju ustreznih praks; in

               (b)podpira upoštevanje, izvajanje, spremljanje in razširjanje ustreznih mednarodnih instrumentov, kot so smernice OECD za večnacionalna podjetja, tristranska deklaracija MOD o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko, globalni dogovor ZN ter vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah.

               3.Pogodbenici priznavata koristnost mednarodnih sektorskih smernic na področju družbene odgovornosti in odgovornega ravnanja podjetij in spodbujata skupno delo v zvezi s tem. V zvezi s smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ter njihovimi dopolnitvami pogodbenici izvajata tudi ukrepe za spodbujanje uporabe navedenih smernic.

               4.Pogodbenici si skupaj prizadevata za okrepitev sodelovanja pri trgovinskih vidikih vprašanj iz tega člena, po potrebi tudi v večstranskih forumih ter med drugim z izmenjavo informacij, dobrih praks in pobud za ozaveščanje.

               Člen 8.11: Reševanje sporov

               1.Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.

               2.Z odstopanjem od naslova I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja uporabita izključno postopke iz člena 9.1 [Posvetovanja] in člena 9.2 [Skupina strokovnjakov].

               Deveto poglavje: Horizontalne in institucionalne določbe

               Člen 9.1: Posvetovanja

               1.Pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi, ki izhaja iz člena 1.1(3) [Načela in cilji] poglavja 1 [Splošne določbe] ali iz poglavja 6 [Delovni in socialni standardi], 7 [Okolje in podnebje] in 8 [Drugi instrumenti za trgovino in trajnostni razvoj], in sicer tako, da drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo. Tožeča pogodbenica v pisnem zahtevku navede razloge in podlago zanj, vključno z opredelitvijo zadevnih ukrepov, pri čemer navede določbe, za katere meni, da se uporabljajo. Posvetovanja se morajo začeti takoj, ko pogodbenica predloži zahtevo za posvetovanja, v vsakem primeru pa najpozneje 30 dni po datumu predložitve zahteve, razen če se pogodbenici dogovorita za daljše obdobje.

               2.Pogodbenici začneta posvetovanja, da bi dosegli obojestransko zadovoljivo rešitev zadeve. Vsaka pogodbenica med posvetovanji drugi pogodbenici zagotovi zadostne informacije, ki jih ima na voljo, da omogoči celovito preučitev izpostavljenih zadev. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti sodelovanje osebja svojih pristojnih organov z ustreznim strokovnim znanjem o zadevi, ki je predmet posvetovanj.

               3.V zadevah, povezanih z večstranskimi sporazumi ali instrumenti iz člena 1.1(3) [Načela in cilji] ali iz poglavja 6 [Delovni in socialni standardi], 7 [Okolje in podnebje] in 8 [Drugi instrumenti za trgovino in trajnostni razvoj], pogodbenici upoštevata informacije, ki jih imajo na voljo MOD ali ustrezni organi ali organizacije, ustanovljene na podlagi večstranskih okoljskih sporazumov. Kadar je to ustrezno, se pogodbenici skupaj posvetujeta s takimi organi ali njihovimi organizacijami ali katerim koli drugim strokovnjakom ali organom, ki se jima zdi ustrezen.

               4.Vsaka pogodbenica lahko po potrebi zaprosi za mnenje notranje svetovalne skupine iz člena INST.7 [Notranje svetovalne skupine] ali druge strokovne nasvete.

               5.Vsaka rešitev, ki jo dosežeta pogodbenici, se objavi.

               Člen 9.2: Skupina strokovnjakov

               1.Če zadeva ni bila zadovoljivo obravnavana s posvetovanji v skladu s členom 9.1 [Posvetovanja], lahko pogodbenica po 90 dneh od prejema zahteve za posvetovanja v skladu z navedenim členom zahteva, da se skliče skupina strokovnjakov za preučitev zadeve, in sicer tako, da drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo. V zahtevi opredeli zadevni ukrep ter navede in pojasni, kako ta ukrep ni v skladu z določbami ustreznega poglavja ali poglavij na način, ki zadostuje za jasno predstavitev pritožbe.

               2.Skupino strokovnjakov sestavljajo trije člani.

               3.Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj na prvi seji po začetku veljavnosti tega sporazuma določi seznam vsaj 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo članov skupine strokovnjakov. Vsaka pogodbenica imenuje vsaj pet posameznikov za uvrstitev na navedeni seznam. Pogodbenici prav tako imenujeta vsaj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic ter so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo predsednika skupine strokovnjakov. Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj zagotovi, da se seznam posodablja in da je na njem vsaj 15 posameznikov.

               4.Strokovnjaki, predlagani za članstvo v skupini strokovnjakov, morajo imeti specializirano ali strokovno znanje s področja delovne ali okoljske zakonodaje, drugih področij, ki jih obravnava ustrezno poglavje oz. poglavja, ali s področja reševanja sporov, ki nastanejo na podlagi mednarodnih sporazumov. Delovati morajo v svoji individualni pristojnosti in v zvezi z zadevami, ki se nanašajo za spor, ne smejo sprejemati navodil od nobene organizacije ali vlade. Poleg tega ne smejo biti povezani z nobeno od pogodbenic ali od nje sprejemati navodil. Ti strokovnjaki ne vključujejo oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

               5.Če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve skupine strokovnjakov ne dogovorita drugače, so pristojnosti skupine strokovnjakov naslednje:

               „glede na zadevne določbe preučiti zadevo iz zahteve za ustanovitev skupine strokovnjakov in pripraviti poročilo v skladu s tem členom, ki vsebuje ugotovitve o skladnosti ukrepa z ustreznimi določbami.“

               6.V zadevah, povezanih z večstranskimi standardi ali sporazumi, zajetimi v tem naslovu, bi morala skupina strokovnjakov zahtevati informacije od MOD ali ustreznih organov, ustanovljenih na podlagi teh sporazumov, vključno z vsemi zadevnimi razpoložljivimi razlagalnimi smernicami, ugotovitvami ali sklepi, ki jih sprejmejo MOD in navedeni organi.

               7.Skupina strokovnjakov lahko zahteva in prejme pisna stališča ali kakršne koli druge informacije od subjektov, ki imajo pomembne informacije ali specializirano znanje.

               8.Skupina strokovnjakov da na voljo take informacije obema pogodbenicama in jima omogoči, da v 20 dneh po prejemu predložita svoje pripombe.

               9.Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži vmesno in končno poročilo, ki vsebujeta ugotovljena dejstva, dognanja v zvezi z zadevo, vključno s tem, ali je pogodbenica naslovnica izpolnila svoje obveznosti iz zadevnega poglavja ali poglavij, ter utemeljitev vseh svojih ugotovitev in dognanj. Pojasniti je treba, da se pogodbenici strinjata, da če skupina strokovnjakov v svojem poročilu poda priporočila, pogodbenici naslovnici ni treba upoštevati teh priporočil pri zagotavljanju skladnosti s Sporazumom.

               10. Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži vmesno poročilo v 100 dneh po svoji ustanovitvi. Kadar skupina strokovnjakov meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, njen predsednik o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, na katerega namerava skupina strokovnjakov predložiti svoje vmesno poročilo. Skupina strokovnjakov vmesnega poročila v nobenem primeru ne predloži pozneje kot 125 dni po svoji ustanovitvi.

               11. Vsaka pogodbenica lahko skupini strokovnjakov predloži utemeljeno zahtevo za presojo določenih vidikov vmesnega poročila v 25 dneh od njegovega prejema. Pogodbenica lahko predloži pripombe na zahtevo druge pogodbenice v 15 dneh od prejema zahteve.

               12. Skupina strokovnjakov preuči pripombe in pripravi končno poročilo. Če v roku iz odstavka 11 ni predložena zahteva za presojo določenih vidikov vmesnega poročila, slednje postane končno poročilo skupine strokovnjakov.

               13. Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži končno poročilo v 175 dneh po svoji ustanovitvi. Kadar skupina strokovnjakov meni, da navedenega roka ni mogoče upoštevati, njen predsednik o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, na katerega namerava skupina strokovnjakov predložiti svoje končno poročilo. Skupina strokovnjakov končnega poročila v nobenem primeru ne predloži pozneje kot 195 dni po svoji ustanovitvi.

               14. Končno poročilo vključuje razpravo o vseh pisnih zahtevah pogodbenic glede vmesnega poročila in jasno obravnava pripombe pogodbenic.

               15. Pogodbenici končno poročilo javno objavita v 15 dneh po tem, ko ga predloži skupina strokovnjakov.

               16.Če je v končnem poročilu skupine strokovnjakov ugotovljeno, da pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti iz ustreznega poglavja ali poglavij, pogodbenici v 90 dneh po predložitvi končnega poročila razpravljata o ustreznih ukrepih, ki jih je treba izvesti, in pri tem upoštevata poročilo skupine strokovnjakov. Tožena pogodbenica najpozneje v 105 dneh po tem, ko je bilo pogodbenicama predloženo poročilo, obvesti svoje notranje svetovalne skupine, ustanovljene v skladu s členom INST.7 [Notranje svetovalne skupine] in tožečo pogodbenico o svoji odločitvi glede morebitnih ukrepov, ki jih je treba izvesti.

               17. Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj spremlja nadaljnje ukrepe na podlagi poročila skupine strokovnjakov. Notranje svetovalne skupine pogodbenic, ustanovljene v skladu s členom INST.7 [Notranje svetovalne skupine], lahko s tem v zvezi predložijo opažanja specializiranemu trgovinskemu odboru za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj.

               18.Če se pogodbenici ne strinjata glede obstoja ukrepa, sprejetega za odpravo neskladnosti, ali njegove usklajenosti z ustreznimi določbami, lahko tožeča pogodbenica od prvotne skupine strokovnjakov pisno zahteva, da odloči o zadevi. V zahtevi izrecno opredeli zadevni ukrep in pojasni, kako ta ukrep pomeni neskladje z ustreznimi določbami na način, ki zadostuje za jasno predstavitev pritožbe. Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži ugotovitve v 45 dneh po prejemu zahteve.

               19.Razen če je v tem členu določeno drugače, se smiselno uporabljajo določbe člena INST.14(1) [Arbitražni postopek], člena INST.29 [Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča], člena INST.30 [Prekinitev in ustavitev arbitražnih postopkov], člena INST.31 [Sporazumna rešitev], člena INST.32 [Roki], člena INST.34 [Stroški], člena INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] ali člena INST.28 [Zamenjava arbitrov] ter PRILOGA INST [Poslovnik za reševanje sporov] in PRILOGA INST-X [Kodeks ravnanja za arbitre].

               Člen 9.3: Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja

               1.Člen 9.2 [Skupina strokovnjakov] se uporablja za spore med pogodbenicama glede razlage in uporabe poglavja 6 [Delovni in socialni standardi] in poglavja 7 [Okolje in podnebje].

               2.Za namene teh sporov se poleg členov iz člena 9.2(19) [Skupina strokovnjakov] smiselno uporabljata člen INST.24 [Začasna pravna sredstva] in člen INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih sredstev].

               3.Pogodbenici priznavata, da so v primeru, da tožena pogodbenica ne sprejme nobenih ukrepov, da bi ravnala v skladu s poročilom skupine strokovnjakov ali s tem sporazumom, tožeči pogodbenici še naprej na voljo vsa pravna sredstva na podlagi člena INST.24 [Začasna pravna sredstva].

               Člen 9.4: Ponovno uravnoteženje

               1.Pogodbenici priznavata pravico vsake pogodbenice, da določi svoje prihodnje politike in prednostne naloge v zvezi z varstvom na delovnem in socialnem področju ter varstvom okolja ali podnebja na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega sporazuma. Pogodbenici hkrati priznavata, da lahko znatna razhajanja na teh področjih vplivajo na trgovino ali naložbe med njima na način, ki spreminja okoliščine, ki so bile podlaga za sklenitev tega sporazuma.

               2.Če zaradi znatnih razhajanj med pogodbenicama na področjih iz odstavka 1 prihaja do pomembnih vplivov na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko katera koli pogodbenica sprejme ustrezne izravnalne ukrepe za obvladovanje razmer. Ti ukrepi so po obsegu in trajanju omejeni na to, kar je nujno potrebno in sorazmerno za izboljšanje stanja. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo uresničevanje tega sporazuma. Pogodbenica mora presojo teh vpliv opraviti na podlagi dejstev in ne zgolj na podlagi ugibanj ali malo verjetnih možnosti.

               3.Za izravnalne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 2, se uporabljajo naslednji postopki:

               (a)zadevna pogodbenica nemudoma prek partnerskega sveta obvesti drugo pogodbenico o nameravanih izravnalnih ukrepih in ji zagotovi vse ustrezne informacije. Pogodbenici takoj začneta posvetovanja. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 14 dnevih od predložitve obvestila, razen če jih pogodbenici dogovorno zaključita pred iztekom navedenega roka;

               (b)če pogodbenici ne najdeta obojestransko sprejemljive rešitve, lahko zadevna pogodbenica sprejme izravnalne ukrepe ne prej kakor pet dni po zaključku posvetovanj, razen če obveščena pogodbenica v navedenem petdnevnem roku v skladu s členom INST.14(2) [Arbitražni postopek]
                  64
                s pisno zahtevo, ki jo predloži drugi pogodbenici, zahteva ustanovitev arbitražnega razsodišča, ki naj odloči o skladnosti priglašenih izravnalnih ukrepov z odstavkom 2 tega člena.

               (c)arbitražno razsodišče dokončno odloči v 30 dneh od njegove ustanovitve. Če arbitražno razsodišče ne razsodi v navedenem roku, lahko zadevna pogodbenica sprejme izravnalne ukrepe ne prej kakor tri dni po izteku navedenega 30-dnevnega roka. V tem primeru lahko druga pogodbenica sprejme protiukrepe, ki so sorazmerni s sprejetimi izravnalnimi ukrepi, dokler arbitražno razsodišče ne izda svoje odločitve. Prednost imajo protiukrepi, ki najmanj ovirajo uresničevanje tega sporazuma. Za te protiukrepe, ki se lahko sprejmejo ne prej kakor tri dni po zaključku posvetovanj, se smiselno uporablja točka (a);

               (d)če arbitražno razsodišče razsodi, da so izravnalni ukrepi skladni z odstavkom 2, lahko zadevna pogodbenica sprejme izravnalne ukrepe, kot jih je priglasila drugi pogodbenici;

               (e)če arbitražno razsodišče razsodi, da izravnalni ukrepi niso skladni z odstavkom 2, zadevna pogodbenica v treh dneh po razglasitvi odločitve obvesti tožečo pogodbenico o ukrepih
                  65
               , ki jih namerava sprejeti za izpolnitev odločitve arbitražnega razsodišča. Če tožeča pogodbenica meni, da priglašeni ukrepi niso skladni z odločitvijo arbitražnega razsodišča, se smiselno uporabljajo členi INST.23(2) [Pregled skladnosti], INST.24 [Začasna pravna sredstva]
                  66
                in INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih sredstev]. Postopki iz členov INST.23(2) [Pregled skladnosti], INST.24 [Začasna pravna sredstva] in INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih sredstev] nimajo odložilnega učinka na uporabo priglašenih ukrepov v skladu s tem odstavkom;

               (f)Če so bili izravnalni ukrepi sprejeti pred odločitvijo arbitražnega razsodišča v skladu s točko (c), se takoj umaknejo vsi protiukrepi, sprejeti v skladu z navedeno točko, in sicer najpozneje v petih dneh po odločitvi arbitražnega razsodišča.

               (g)Pogodbenica Sporazuma o STO ali katerega koli drugega mednarodnega sporazuma ne uporabi za to, da bi drugi pogodbenici preprečila sprejetje ukrepov v skladu z odstavkoma 2 in 3, tudi kadar ti ukrepi vključujejo začasno opustitev obveznosti iz tega sporazuma.

               (h)Če obveščena pogodbenica ne predloži zahteve v skladu s točko (b) v roku iz navedene točke, lahko navedena pogodbenica začne arbitražni postopek iz člena INST.14 [Arbitražni postopek] brez predhodnega posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujen primer v smislu člena INST.19 [Nujni postopek].

               4.Za zagotovitev ustreznega dolgotrajnega ravnovesja med zavezami, ki jih pogodbenici prevzemata v okviru tega sporazuma, lahko katera koli pogodbenica ne prej kakor štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zahteva pregled izvajanja prvega razdelka [Trgovina] tega sporazuma. Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta v pregled vključili tudi druge razdelke tega sporazuma.

               5.Pregled se začne na zahtevo pogodbenice, če ta meni, da sta obe pogodbenici ali katera od njiju pogosto sprejemali ukrepe iz odstavkov 2 ali 3, ali če je bil 12 mesecev v uporabi ukrep, ki pomembno vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama. Zadevni ukrepi za namene tega odstavka so tisti, ki niso bili izpodbijani ali za katere arbitražno razsodišče ni ugotovilo, da so nepotrebni v skladu s točko (d) ali (h) odstavka 3. Pregled se lahko začne prej kakor štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma.

               6.Pregled, zahtevan v skladu z odstavkom 4 ali 5, se začne v treh mesecih od predložitve zahteve in konča v šestih mesecih.

               7.Pregled na podlagi odstavka 4 ali 5 se lahko ponovi v časovnih presledkih, ki niso krajši od štirih let od zaključka prejšnjega pregleda. Če je pogodbenica zahtevala pregled v skladu z odstavkom 4 ali 5, vsaj štiri leta od zaključka prejšnjega pregleda ali od začetka veljavnosti ustreznega sporazuma o spremembi ne sme zahtevati nadaljnjega pregleda v skladu z odstavkom 4 ali 5.

               8.Pregled obravnava, ali sporazum zagotavlja ustrezno ravnovesje pravic in obveznosti med pogodbenicama, zlasti glede delovanja prvega razdelka [Trgovina], in ali je zato treba kakor koli spremeniti pogoje tega sporazuma.

               9.Partnerski svet lahko na podlagi pregleda odloči, da niso potrebni nobeni ukrepi. Če pogodbenica po pregledu meni, da je potrebna sprememba tega sporazuma, si pogodbenici po najboljših močeh prizadevata za pogajanja in sklenitev sporazuma, ki vsebuje potrebne spremembe. Pogajanja so omejena na zadeve, opredeljene v pregledu.

               10.Če sporazum o spremembi iz odstavka 9 ni sklenjen v enem letu od datuma, na katerega sta pogodbenici začeli pogajanja, lahko katera koli pogodbenica z uradnim obvestilom odpove prvi razdelek [Trgovina] ali kateri koli drugi razdelek sporazuma, ki je bil dodan v pregled, pogodbenici pa se lahko odločita tudi za nadaljevanje pogajanj. Če pogodbenica odpove prvi razdelek [Trgovina], na isti dan preneha veljati tudi tretji razdelek [Cestni prevoz]. Odpoved začne učinkovati tri mesece po datumu navedenega uradnega obvestila.

               11.Če je prvi razdelek [Trgovina] odpovedan v skladu z odstavkom 10, na isti dan preneha veljati tudi drugi razdelek [Letalstvo], razen če se pogodbenici dogovorita o vključitvi ustreznih delov naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] v drugi razdelek [Letalstvo].

               12.Naslov I [Reševanje sporov] šestega razdelka [Reševanje sporov in horizontalne določbe] se ne uporablja za odstavke 4 do 9.

               Naslov XII: Izjeme

               Člen EXC.1: Splošne izjeme

                  a)Nobena določba poglavja 1 [Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago] in poglavja 5 naslova I prvega razdelka drugega dela [Olajševanje carine in trgovine], naslova VIII prvega razdelka drugega dela [Energija in surovine], poglavja 4 naslova XI prvega razdelka drugega dela [Podjetja v državni lasti], naslova III prvega razdelka drugega dela [Digitalna trgovina] in poglavja 2 naslova II prvega razdelka drugega dela [Liberalizacija naložb] se ne razlaga tako, da bi kateri od pogodbenic preprečila sprejetje ali ohranitev ukrepov v skladu s členom XX sporazuma GATT 1994. V ta namen je člen XX sporazuma GATT 1994, vključno s pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

                  b)Ob upoštevanju zahteve, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državama, če prevladujejo podobni pogoji, ali prikrito omejitev liberalizacije naložb ali trgovine s storitvami, se nobena določba naslova VIII prvega razdelka drugega dela [Energija in surovine], poglavja 4 naslova XI prvega razdelka drugega dela [Podjetja v državni lasti], naslova III prvega razdelka drugega dela [Digitalna trgovina], naslova II prvega razdelka drugega dela [Storitve in naložbe] ter naslova IV prvega razdelka drugega dela [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] ne razlaga tako, da se pogodbenicama prepreči sprejemanje ali izvrševanje ukrepov, ki so:

               (a)potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda
                  67
               ;

               (b)potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;

               (c)potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso neskladni z določbami tega sporazuma, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

               (I)preprečevanje zavajajočih in goljufivih praks ali obravnavanje posledic neizpolnjevanja obveznosti iz pogodb;

               (II)varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti osebne dokumentacije in računov; in

               (III)varnost.

                  c)Pojasniti je treba, da se pogodbenici zavedata, da če taki ukrepi sicer niso združljivi z določbami prej navedenih poglavij, oddelkov ali naslovov:

               (a)ukrepi iz točke (b) člena XX sporazuma GATT 1994 in točke (b) odstavka 2 tega člena vključujejo okoljske ukrepe, potrebne za varovanje življenja in zdravja ljudi, živali ali rastlin;

               (b)se točka (g) člena XX Sporazuma GATT 1994 uporablja za ukrepe za ohranjanje živih in neživih neobnovljivih naravnih virov in

               (c)se lahko ukrepi, sprejeti za izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, uvrščajo pod točki (b) ali (g) člena XX Sporazuma GATT 1994 ali pod točko (b) odstavka 2 tega člena.

                  d)Preden ena pogodbenica sprejme kakršne koli ukrepe iz točk (i) in (j) člena XX Sporazuma GATT 1994, drugi pogodbenici zagotovi vse ustrezne informacije, da se najde rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici. Če pogodbenici v 30 dneh od predložitve informacij ne skleneta dogovora, lahko pogodbenica začne uporabljati zadevne ukrepe. Če zaradi izjemnih in kritičnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhodno obvestilo ali pregled ni mogoč, lahko pogodbenica, ki namerava sprejeti ukrepe, nemudoma uporabi previdnostne ukrepe, potrebne za spoprijemanje z razmerami. Navedena pogodbenica takoj obvesti o tem drugo pogodbenico.

               Člen EXC.2: Obdavčitev

                  1.
                        Nobena določba naslovov I do VII, poglavja 4 [Energetsko blago in surovine] naslova VIII, naslovov IX do XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela ne vpliva na pravice in obveznosti Unije ali njenih držav članic ter Združenega kraljestva iz katere koli davčne konvencije. V primeru kakršne koli neskladnosti med tem sporazumom in katero koli davčno konvencijo prevlada davčna konvencija, kar zadeva to neskladnost. V zvezi z davčno konvencijo med Unijo ali njenimi državami članicami in Združenim kraljestvom ustrezni pristojni organi iz tega sporazuma in navedene davčne konvencije skupaj določijo, ali obstaja neskladnost med tem sporazumom in davčno konvencijo
                     68
                  .

                  2.
                        Člen SERVIN.2.4 poglavja 2 naslova II prvega razdelka drugega dela [Liberalizacija naložb] in člen SERVIN.3.4 poglavja 3 naslova II prvega razdelka drugega dela [Čezmejna trgovina s storitvami] se ne uporabljata za prednost, ki se dodeli v skladu z davčno konvencijo.

               3.
                     Ob upoštevanju zahteve, da se davčni ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državama, če prevladujejo podobni pogoji, ali prikrito omejitev trgovine in naložb, se nobena določba naslovov I do VII, poglavja 4 [Energetsko blago in surovine] naslova VIII, naslovov IX do XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela ne razlaga tako, da se pogodbenicama prepreči sprejetje, ohranjanje ali izvrševanje katerega koli ukrepa:

               (a)imajo za cilj zagotoviti pravično ali učinkovito
                  69
                obdavčitev ali pobiranje neposrednih davkov; ali

               (b)ki razlikuje med davkoplačevalci, ki niso v enakem položaju, zlasti glede na njihovo prebivališče ali kraj, kjer so vložili svoj kapital.

                  4.
                        V tem členu:

               (a)„prebivališče“ pomeni prebivališče za davčne namene;

               (b)„davčna konvencija“ pomeni konvencijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja ali kateri koli drugi mednarodni sporazum ali dogovor, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; in

               (c)„neposredni davki“ vsebujejo vse davke na dohodke ali kapital, vključno z davkom na razliko pri odtujitvi lastnine, davkom na nepremičnine, dediščine in darila ter davkom na znesek plač, ki jih plačajo podjetja, kot tudi davkom na povečanje vrednosti kapitala.

               Člen EXC.3: Oprostitev obveznosti STO

               Če obveznost iz naslovov I do XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela tega sporazuma v veliki meri ustreza obveznosti iz Sporazuma o STO, se šteje, da je vsak ukrep, sprejet v skladu z oprostitvijo obveznosti, odobreno v skladu s členom IX Sporazuma o STO, v skladu z vsebinsko enakovredno določbo tega sporazuma.

               člen EXC.4: Varnostne izjeme

               Nobena določba naslovov I do XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela tega sporazuma se ne razlaga tako, da:

               (a)se od katere koli pogodbenice zahteva, da zagotovi kakršne koli informacije, katerih razkritje bi bilo po njunem mnenju v nasprotju z njunimi bistvenimi varnostnimi interesi, ali dovoli dostop do takih informacij; ali

               (b)kateri koli pogodbenici prepreči sprejetje kakršnih koli ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:

               (I)v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom in vojnimi pripomočki ter v povezavi s tako proizvodnjo, trgovino in posli z drugim blagom in materiali, storitvami in tehnologijo ter v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških ustanov;

               (II)v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pridobljeni; ali

               (III)sprejetih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih; ali

               (c)kateri koli pogodbenici preprečevalo sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu z njenimi obveznostmi iz Listine Združenih narodov za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti.

               Člen EXC.5: Zaupne informacije

               1.
                     Nobena določba naslovov I do X, naslova XI, z izjemo člena LPFS.2.26 [Standardi obdavčevanja] naslova XI in naslova XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela tega sporazuma se ne razlaga tako, da bi morala pogodbenica dati na voljo zaupne informacije, razkritje katerih bi oviralo izvrševanje zakonodaje ali bilo kako drugače v nasprotju z javnimi interesi ali bi vplivalo na upravičene poslovne interese določenih javnih ali zasebnih podjetij, razen če arbitražno razsodišče potrebuje te zaupne informacije v postopku za reševanje sporov v skladu z naslovom I [Reševanje sporov] šestega dela, ali če skupina strokovnjakov potrebuje te zaupne informacije v postopkih v skladu s členom LPFS.9.2 [Skupina strokovnjakov] ali členom LPFS.9.3 [Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja].  V takih primerih arbitražno razsodišče oziroma skupina strokovnjakov zagotovi, da je zaupnost v celoti zagotovljena v skladu s PRILOGO INST-X [Poslovnik].

               2.
                     Kadar pogodbenica partnerskemu svetu ali odborom predloži informacije, ki se štejejo za zaupne v skladu z njenimi zakoni in predpisi, druga pogodbenica te informacije obravnava kot zaupne, razen če se s pogodbenico, ki je informacije predložila, dogovori drugače.

               DRUGI RAZDELEK: LETALSTVO

               Naslov I: Zračni prevoz

               Člen AIRTRN.1: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)
                     „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali enakovrednim dovoljenjem;

               (b)
                     „letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika, ki izpolnjuje pogoje iz točke (b) člena AIRTRN.6(1) [Operativna in tehnična dovoljenja];

               (c)
                     „letalski prevoznik Združenega kraljestva“ pomeni letalskega prevoznika, ki izpolnjuje pogoje iz točke (a) člena AIRTRN.6(1) ali 6(2) [Operativna in tehnična dovoljenja];

               (d)
                     „navigacijske službe zračnega prometa“ pomeni službe zračnega prometa, komunikacijske, navigacijske in nadzorne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in službe za letalske informacije;

               (e)
                     „spričevalo letalskega prevoznika“ pomeni dokument, izdan letalskemu prevozniku, ki potrjuje, da je zadevni letalski prevoznik strokovno usposobljen in organiziran, da lahko zagotovi varno delovanje zrakoplova za letalske dejavnosti, navedene v spričevalu;

               (f)
                     „upravljanje zračnega prometa“ pomeni združitev funkcij, ki se izvajajo v zraku in na zemlji (službe zračnega prometa, upravljanje zračnega prostora in upravljanje pretoka zračnega prometa), ki so potrebne za varno in učinkovito premikanje zrakoplovov v vseh fazah operacij;

               (g)
                     „zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem;

               (h)
                     „ugotovitev državljanstva“ pomeni ugotovitev, da letalski prevoznik, ki ponuja storitve zračnega prevoza v okviru tega naslova, izpolnjuje zahteve iz člena AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja] v zvezi z lastništvom, dejanskim nadzorom in glavnim krajem poslovanja;

               (i)
                     „pristojni organi“ pomeni za Združeno kraljestvo vladne agencije ali subjekte Združenega kraljestva, pristojne za regulativne in upravne naloge, ki jih ima Združeno kraljestvo v skladu s tem poglavjem, ter za Unijo organe Unije in držav članic, pristojne za regulativne in upravne naloge, ki jih ima Unija v skladu s tem naslovom;

               (j)
                     „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 7. decembra 1944 v Čikagu, in vsebuje:

               (i)
                     vsako spremembo, ki je začela veljati na podlagi člena 94(a) Konvencije ter sta jo ratificirala Združeno kraljestvo in zadevna država članica ali države članice, kot je ustrezno glede na vprašanje, ter

               (ii)
                     vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto na podlagi člena 90 Konvencije, vedno kadar se taka priloga ali sprememba uporablja v Združenem kraljestvu in zadevni državi članici ali državah članicah, kot je ustrezno glede na vprašanje;

               (k)
                     „diskriminacija“ pomeni kakršno koli razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zvezi z dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev zračnega prevoza, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pomembni za take storitve;

               (l)
                     „dejanski nadzor“ pomeni odnos, vzpostavljen s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki posamezno ali skupaj ob upoštevanju zadevnih dejstev ali zakonov dajejo možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vpliva na podjetje, zlasti s:

               (i)
                     pravico do uporabe celotnega premoženja podjetja ali njegovega dela;

               (ii)
                     pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja ali kako drugače zagotavljajo odločilen vpliv na vodenje poslovanja podjetja;

               (m)
                     „ugotovitev sposobnosti“ pomeni ugotovitev, da ima letalski prevoznik, ki ponuja storitve zračnega prevoza v okviru tega naslova, zadostne finančne zmožnosti in ustrezno strokovno znanje na področju upravljanja za opravljanje takih storitev ter je pripravljen ravnati v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter zahtevami, ki urejajo opravljanje takih storitev;

               (n)
                     „celotni stroški“ pomenijo stroške opravljene storitve, ki lahko vključujejo ustrezne zneske za stroške kapitala in amortizacijo aktive ter stroške vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave;

               (o)
                     „ICAO“ pomeni Mednarodno organizacijo civilnega letalstva Združenih narodov;

               (p)
                     „glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika, na katerem se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor letalskega prevoznika, vključno z zagotavljanjem stalne plovnosti;

               (q)
                     „preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled, ki ga opravi pristojni organ pogodbenice ali njeni imenovani zastopniki znotraj in zunaj zrakoplova druge pogodbenice, da se preveri veljavnost ustreznih dokumentov zrakoplova in njegove posadke ter vidno stanje zrakoplova in njegove opreme;

               (r)
                     „samooskrba“ pomeni, da letalski prevoznik neposredno zase ali za drugega letalskega prevoznika izvaja dejavnosti zemeljske oskrbe, pri čemer:

                (i)
                     ima eden večinski delež drugega ali

                (ii)
                     ima en sam organ večinski delež vsakega;

               (s)
                     „redni zračni prevozi“ pomeni zračne prevoze, ki se redno opravljajo za plačilo v skladu z objavljenim voznim redom ali so tako redni ali pogosti, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje letov, ter jih lahko širša javnost neposredno rezervira, in dodatne lete zaradi preobremenjenosti rednih linij;

               (t)
                     „pristanek v nekomercialne namene“ pomeni pristanek v kakršen koli namen razen vkrcavanja ali izkrcavanja potnikov, prtljage, tovora in/ali pošte v zračnem prevozu;

               (u)
                     „tarifa“ pomeni vsako prevoznino, takso ali pristojbino za prevoz potnikov, prtljage ali tovora (razen pošte) v zračnem prevozu (vključno s kakršnim koli drugim načinom prevoza v povezavi z letalskim prevozom), ki ga zaračunajo letalski prevozniki, vključno z njihovimi posredniki, ter pogoje, ki urejajo razpoložljivost take prevoznine, takse ali pristojbine;

                (v)
                     „pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, zaračunano letalskim prevoznikom za uporabo letaliških ali letalskih navigacijskih (vključno s preleti) objektov ali storitev ali objektov ali storitev varovanja v letalstvu, vključno s sorodnimi storitvami in objekti, ali okoljske pristojbine, kar vključuje s hrupom povezane pristojbine in pristojbine zaradi lokalnih težav s kakovostjo zraka na letališčih ali v njihovi okolici.

                Člen AIRTRN.2: Pregled rut

               1.
                     Unija ob upoštevanju člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Združenemu kraljestvu podeli pravico, da letalski prevozniki Združenega kraljestva opravljajo zračni prevoz na naslednjih rutah:

               kraji na ozemlju Združenega kraljestva – kraji vmesnega pristanka – kraji na ozemlju Unije – nadaljnji kraji.

               2.
                     Združeno kraljestvo ob upoštevanju člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Uniji podeli pravico, da letalski prevozniki Unije opravljajo zračni prevoz na naslednjih rutah:

               kraji na ozemlju Unije – kraji vmesnega pristanka – kraji na ozemlju Združenega kraljestva – nadaljnji kraji.

               Člen AIRTRN.3: Prometne pravice

               1.
                     Vsaka pogodbenica podeli drugi pogodbenici pravico, da njeni letalski prevozniki v okviru opravljanja zračnega prevoza na rutah iz člena AIRTRN.2 [Pregled rut]:

               (a)
                     preletijo njeno ozemlje brez pristanka;

               (b)
                     pristanejo na njenem ozemlju v nekomercialne namene.

               2.
                     Združeno kraljestvo ima pravico, da njegovi letalski prevozniki opravljajo postanke na ozemlju Unije v okviru zagotavljanja rednih in posebnih zračnih prevozov med katerim koli krajem na ozemlju Združenega kraljestva in katerim koli krajem na ozemlju Unije (prometne pravice tretje in četrte svoboščine).

               3.
                     Unija ima pravico, da njeni letalski prevozniki opravljajo postanke na ozemlju Združenega kraljestva v okviru zagotavljanja rednih in posebnih zračnih prevozov med katerim koli krajem na ozemlju Unije in katerim koli krajem na ozemlju Združenega kraljestva (prometne pravice tretje in četrte svoboščine).

               4.
                     Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 in brez poseganja v odstavek 9 lahko države članice in Združeno kraljestvo ob upoštevanju ustreznih notranjih pravil in postopkov pogodbenic sklenejo dvostranske dogovore, s katerimi si po tem sporazumu medsebojno priznavajo naslednje pravice:

               (a)
                     za Združeno kraljestvo pravico njegovih letalskih prevoznikov, da se ustavijo na ozemlju zadevne države članice, da opravljajo redne in izredne zračne prevoze tovora med kraji na ozemlju te države članice in kraji v tretji državi kot del prevoza z odhodnim ali namembnim krajem na ozemlju Združenega kraljestva (prometne pravice pete svoboščine);

               (b)
                     za zadevno državo članico pravico letalskih prevoznikov Unije, da se ustavijo na ozemlju Združenega kraljestva, da opravljajo redne in izredne zračne prevoze tovora med kraji na ozemlju Združenega kraljestva in kraji v tretji državi kot del prevoza z odhodnim ali namembnim krajem na ozemlju te države članice (prometne pravice pete svoboščine)

               5.
                     Pravice, ki se vzajemno podelijo v skladu z odstavkom 4, urejajo določbe tega naslova.

               6.
                     Nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega, pogostosti, rednosti, usmeritve ter odhodnega in namembnega kraja storitev zračnega prevoza, ki se opravljajo v skladu z odstavkoma 2, 3 in 4, ali tipa oziroma tipov zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge pogodbenice v ta namen, razen kot se to lahko nediskriminatorno zahteva zaradi carinskih, tehničnih, operativnih ali okoljskih razlogov ali zaradi varnosti upravljanja zračnega prevoza ali varovanja zdravja, razen če ni v tem poglavju določeno drugače.

               7.
                     Nobena določba tega poglavja Združenemu kraljestvu ne podeljuje pravice, da njegovi letalski prevozniki za plačilo na ozemlju katere koli države članice vkrcajo potnike, prtljago, tovor ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju iste ali katere koli druge države članice.

               8.
                     Nobena določba tega poglavja Uniji ne podeljuje pravice, da njeni letalski prevozniki za plačilo na ozemlju Združenega kraljestva vkrcajo potnike, prtljago, tovor ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju Združenega kraljestva.

               9.
                     Ob upoštevanju notranjih pravil in postopkov pogodbenic lahko pristojni organi Združenega kraljestva in držav članic odobrijo posebne zračne prevoze, ki presegajo pravice iz tega člena, pod pogojem, da ne predstavljajo prikrite oblike rednih prevozov, in lahko sklenejo dvostranske dogovore o postopkih, ki jih je treba upoštevati pri obravnavi vlog letalskih prevoznikov in odločanju o njih.

               Člen AIRTRN.4: Dogovori o letih pod skupno oznako in skupinski prodaji

               1.
                     Storitve zračnega prevoza v skladu s členom AIRTRN.3 [Prometne pravice] se lahko zagotavljajo z dogovori o skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako, kot sledi:

               (a)
                     letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot prevoznik, ki trži lete katerega koli dejanskega letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali dejanskega letalskega prevoznika tretje države, ki ima po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice oziroma držav članic potrebne prometne pravice in pravico, da njeni letalski prevozniki uveljavljajo te pravice na podlagi zadevnega dogovora;

               (b)
                     letalski prevoznik Unije lahko deluje kot prevoznik, ki trži lete katerega koli dejanskega letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali dejanskega letalskega prevoznika tretje države, ki ima po pravu Združenega kraljestva potrebne prometne pravice in pravico, da njeni letalski prevozniki uveljavljajo te pravice na podlagi zadevnega dogovora;

               (c)
                     letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot dejanski prevoznik s katerim koli letalskim prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva, ki trži njegove lete, ali dejanski prevoznik s katerim koli letalskim prevoznikom, ki trži njegove lete, iz tretje države, ki ima po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice oziroma držav članic potrebne pravice, da sklene zadevne dogovore;

               (d)
                     letalski prevoznik Unije lahko deluje kot dejanski prevoznik s katerim koli letalskim prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva, ki trži njegove lete, ali dejanski prevoznik s katerim koli letalskim prevoznikom, ki trži njegove lete, iz tretje države, ki ima po pravu Združenega kraljestva potrebne pravice, da sklene zadevne dogovore;

               (e)
                     v okviru dogovorov iz točk (a) do (d) lahko letalski prevoznik ene pogodbenice deluje kot prevoznik, ki na podlagi dogovora o skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako trži storitve med katerima koli krajema, pri čemer sta odhodni in namembni kraj na ozemlju druge pogodbenice, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (i)
                     pogoji iz točke (a) oziroma (b), kar zadeva dejanskega prevoznika, in

               (ii)
                     zadevna prevozna storitev je del prevoza, ki ga opravi prevoznik, ki ga trži, med krajem na ozemlju njegove pogodbenice in namembnim krajem na ozemlju druge pogodbenice.

               2.
                     Letalski prevoznik ene pogodbenice lahko deluje kot prevoznik, ki na podlagi dogovora o skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako trži storitve med katerima koli krajema, od katerih je eden na ozemlju druge pogodbenice in drugi na ozemlju tretje države, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)
                     pogoji iz točke (a) oziroma (b) odstavka 1, kar zadeva dejanskega prevoznika, in

               (b)
                     zadevna prevozna storitev je del prevoza, ki ga opravi prevoznik, ki ga trži, med krajem na ozemlju njegove pogodbenice in krajem v tretji državi.

               3.
                     Kupec je pri rezervaciji vsake prodane vozovnice, ki vključuje ureditve iz tega člena, obveščen o letalskem prevozniku, ki bo opravil posamezen del prevoza. Če to ni mogoče ali če se prevoznik po rezervaciji spremeni, se dejanski letalski prevoznik potniku sporoči takoj, ko je znan. V vsakem primeru se dejanski letalski prevoznik oziroma prevozniki potniku sporočijo ob prijavi na let ali pred vkrcanjem, če za povezovalni let ni potrebna prijava na let.

               4.
                     Pogodbenici lahko zahtevata, da dogovore iz tega člena odobrijo njuni pristojni organi, da se preveri skladnost s pogoji iz tega člena in z drugimi zahtevami iz tega sporazuma, zlasti glede poštene konkurence, varnosti in varovanja.

               5.
                     Letalski prevozniki pogodbenic zaradi uporabe dogovorov o letih pod skupno oznako ali skupinski prodaji v nobenem primeru ne morejo uveljavljati drugih prometnih pravic na podlagi tega sporazuma, razen tistih iz AIRTRN.3 [Prometne pravice].

               Člen AIRTRN.5: Operativna prilagodljivost

               Pravice, ki jih pogodbenici druga drugi priznavata v skladu z odstavki 2, 3 in 4 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice], v okviru tam določenih omejitev vključujejo vse naslednje pravice:

               (a)
                     opravljanje letov v eni ali obeh smereh;

               (b)
                     kombiniranje različnih številk letov v okviru ene operacije zrakoplova;

               (c)
                     opravljanje prevozov med kraji na pregledu rut v kateri koli kombinaciji in v katerem koli vrstnem redu;

               (d)
                     preusmeritev prometa med zrakoplovi istega letalskega prevoznika kadar koli (zamenjava zrakoplova brez zamenjave številke leta);

               (e)
                     opravljanje prevozov zaradi postanka prek katerih koli krajev na ozemlju ali zunaj ozemlja katere koli pogodbenice;

               (f)
                     izvajanje tranzitnega prometa čez ozemlje druge pogodbenice;

               (g)
                     kombiniranje prometa na istem zrakoplovu ne glede na to, od kod tak promet izvira;

               (h)
                     letenje v več kot en kraj pri enem prevozu (koterminalizacija).

               Člen AIRTRN.6: Operativna in tehnična dovoljenja

               1.
                     Pogodbenica po prejemu zahtevka za izdajo operativnega dovoljenja za opravljanje storitev letalskega prevoza v skladu s tem poglavjem, ki ga v predpisani obliki in na predpisan način vloži letalski prevoznik druge pogodbenice, po najkrajšem postopku podeli ustrezna dovoljenja in tehnična dovoljenja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

               (a)
                     v primeru letalskega prevoznika Združenega kraljestva:

               (i)
                     letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom Združenega kraljestva in/ali njegovih državljanov;

               (ii)
                     letalski prevoznik ima glavni kraj poslovanja na ozemlju Združenega kraljestva in licenco v skladu s pravom Združenega kraljestva ter

               (iii)
                     letalski prevoznik ima spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal pristojni organ Združenega kraljestva, ki je jasno opredeljen ter ki izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom.

               (b)
                     v primeru letalskega prevoznika Unije:

               (i)
                     letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom ene ali več držav članic in držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino in/ali državljanov držav članic in držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino;

               (ii)
                     letalski prevoznik ima glavni kraj poslovanja na ozemlju Unije in veljavno operativno licenco v skladu s pravom Unije ter

               (iii)
                     letalski prevoznik ima spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal pristojni organ Unije ali države članice, ki je jasno opredeljen ter ki izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom;

               (c)
                     upoštevata se člena AIRTRN.18 [Varnost v letalstvu] in AIRTRN.19 [ Varovanje v letalstvu] ter

               (d)
                     letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, predpisane z zakoni in drugimi predpisi, ki jih pogodbenica, ki obravnava zahtevek ali zahtevke, običajno uporablja za opravljanje mednarodnega zračnega prevoza.

               2.
                     Ne glede na točko (a)(i) odstavka 1 se letalskim prevoznikom Združenega kraljestva podelijo ustrezna operativna dovoljenja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

               (a)
                     izpolnjeni so pogoji iz točk (a)(ii), (a)(iii), (c) in (d) odstavka 1;

               (b)
                     letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom ene ali več držav članic, drugih držav članic Evropskega gospodarskega prostora, Švice, državljanov teh držav ali kombinacije navedenega, in sicer individualno ali skupaj z Združenim kraljestvom in/ali državljani Združenega kraljestva;

               (c)
                     na dan, ko se je prehodno obdobje končalo, je imel letalski prevoznik veljavno operativno dovoljenje v skladu s pravom Unije.

               3.
                     Za namene odstavkov 1 in 2 dokazi o učinkovitem regulativnem nadzoru med drugim vključujejo:

               (a)
                     da zadevni letalski prevoznik ima veljavno operativno licenco ali dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ, in izpolnjuje merila pogodbenice, ki je izdala operativno licenco ali dovoljenje za opravljanje mednarodnih zračnih prevozov; ter

               (b)
                     da pogodbenica ima in ohranja programe nadzora varnosti in varovanja za navedenega letalskega prevoznika v skladu s standardi ICAO.

               4.
                     Pogodbenici pri podeljevanju operativnih in tehničnih dovoljenj vse letalske prevoznike druge pogodbenice obravnavata nediskriminatorno.

               5.
                     Ko pogodbenica od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejme zahtevek za izdajo operativnega dovoljenja, prizna vsako ugotovitev sposobnosti in/ali državljanstva, ki jo sprejme druga pogodbenica v zvezi z zadevnim letalskim prevoznikom, kot če bi tako ugotovitev sprejeli njeni pristojni organi, in ne preverja nadalje takih vprašanj, razen kot je določeno v odstavku 3 člena AIRTRN.8 [Zavrnitev, preklic, začasna razveljavitev ali omejitev operativnega dovoljenja].

               Člen AIRTRN.7: Operativni načrti, programi in vozni redi

               Pogodbenica lahko zahteva priglasitev operativnih načrtov, programov in voznih redov za storitve zračnega prevoza, ki se opravljajo na podlagi tega poglavja, vendar le za informativne namene. Če pogodbenica zahteva tako priglasitev, čim bolj zmanjša upravno obremenitev posrednikov storitev zračnega prevoza in letalskih prevoznikov druge pogodbenice, povezano z zahtevami in postopki glede priglasitve.

               Člen AIRTRN.8: Zavrnitev, preklic, začasna razveljavitev ali omejitev operativnega dovoljenja

               1.
                     Unija lahko ukrepa proti letalskemu prevozniku Združenega kraljestva v skladu z odstavki 3, 4 in 5 tega člena v katerem koli od naslednjih primerov:

               (a)
                     v primeru dovoljenj, podeljenih v skladu s točko (a) člena AIRTRN. 6(1) [Operativna in tehnična dovoljenja], če kateri koli pogoj iz navedene točke ni izpolnjen;

               (b)
                     v primeru dovoljenj, podeljenih v skladu s členom AIRTRN. 6(2) [Operativna in tehnična dovoljenja], če kateri koli pogoj iz navedene točke ni izpolnjen;

               (c)
                     če letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena AIRTRN.10 [Skladnost z zakoni in drugimi predpisi] ali

               (d)
                     če so taki ukrepi potrebni za preprečevanje bolezni, zaščito pred njimi ali obvladovanje njihovega širjenja ali za varovanje javnega zdravja na drug način.

               2.
                     Združeno kraljestvo lahko ukrepa proti letalskemu prevozniku Unije v skladu z odstavki 3, 4 in 5 tega člena v katerem koli od naslednjih primerov:

               (a)
                     če ni izpolnjen kateri koli od pogojev iz odstavka 1(b) člena AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja];

               (b)
                     če letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena AIRTRN.10 [Skladnost z zakoni in drugimi predpisi] tega naslova ali

               (c)
                     če so taki ukrepi potrebni za preprečevanje bolezni, zaščito pred njimi ali obvladovanje njihovega širjenja ali za varovanje javnega zdravja na drug način.

               3.
                     Kadar ima pogodbenica utemeljene razloge za domnevo, da je letalski prevoznik druge pogodbenice v katerem koli od položajev iz odstavka 1 oziroma 2 in da je treba sprejeti ukrepe v zvezi s tem, drugo pogodbenico čim prej pisno uradno obvesti o razlogih za nameravano zavrnitev, začasno razveljavitev ali omejitev operativnega ali tehničnega dovoljenja in zahteva posvetovanja.

               4.
                     Taka posvetovanja se začnejo čim prej, najpozneje pa v 30 dneh od prejema zahteve za posvetovanja. Če se zadovoljiv sporazum ne doseže v 30 dneh ali dogovorjenem roku od datuma začetka takih posvetovanj ali se ne sprejmejo dogovorjeni popravni ukrepi, je to razlog, da lahko pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, sprejme ukrepe za zavrnitev, preklic, začasno razveljavitev ali omejitev operativnega dovoljenja ali tehničnih dovoljenj ali za uvedbo pogojev za taka dovoljenja zadevnega letalskega prevoznika oziroma prevoznikov, da se zagotovi skladnost z določbami členov AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja] in AIRTRN.10 [Skladnost z zakoni in drugimi predpisi]. Kadar so bili sprejeti ukrepi za zavrnitev, preklic, začasno razveljavitev ali omejitev operativnega ali tehničnega dovoljenja letalskega prevoznika, lahko pogodbenica uporabi arbitražo v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek], ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki]. Na zahtevo pogodbenice lahko razsodišče do sprejetja končne odločitve odredi sprejetje začasnih ukrepov, vključno s spremembo ali odlogom izvršitve ukrepov, ki jih katera koli pogodbenica sprejme v skladu s tem členom.

               5.
                     Ne glede na odstavka 3 in 4 lahko pogodbenica v primerih iz odstavkov 1(c), 1(d), 2(b) in 2(c) sprejme takojšnje ali nujne ukrepe, če je to nujno potrebno ali da prepreči nadaljnjo neskladnost.  Nadaljnja neskladnost pomeni, da so vprašanje neskladnosti že obravnavali pristojni organi pogodbenic.

               6.
                     Ta člen ne posega v določbe naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] prvega razdelka, člena AIRTRN 11(4) [Nediskriminacija], člena AIRTRN 18(4), (6) in (8) [Varnost v letalstvu] in člena AIRTRN 19(12) [Varovanje v letalstvu] ter v postopek reševanja sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela ali v ukrepe, ki iz tega izhajajo.

               Člen AIRTRN.9: Lastništvo letalskih prevoznikov in nadzor nad njimi

               Pogodbenici priznavata morebitne koristi nadaljnje liberalizacije lastništva svojih letalskih prevoznikov in nadzora nad njimi. Pogodbenici soglašata, da bosta v okviru specializiranega odbora za zračni prevoz preučili možnosti za vzajemno liberalizacijo lastništva svojih letalskih prevoznikov in nadzora nad njimi v 12 mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa v 12 mesecih od prejema s tem povezane zahteve ene od pogodbenic. Na podlagi te preučitve se lahko pogodbenici odločita, da spremenita ta naslov.

               Člen AIRTRN.10: Skladnost z zakoni in drugimi predpisi

               1.
                     Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod zrakoplovov, ki opravljajo storitve mednarodnega zračnega prevoza, na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega, veljajo tudi za letalske prevoznike druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali z njega odhajajo.

               2.
                     Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod potnikov, posadk, prtljage, tovora in/ali pošte na zrakoplovu na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in karanteno ali poštnimi predpisi za pošto), veljajo tudi za potnike, posadke, prtljago, tovor in pošto letalskih prevoznikov druge pogodbenice in za kogar koli, ki deluje v njihovem imenu, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali odhajajo z njega.

               3.
                     Vsaka pogodbenica na svojem ozemlju dovoli letalskim prevoznikom druge pogodbenice, da sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se prevažajo samo osebe s potovalnimi dokumenti, ki se zahtevajo za vstop na ozemlje druge pogodbenice ali tranzit čez njega.

               AIRTRN.11: Nediskriminacija

               1.
                     Brez poseganja v naslov XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco in trajnostni razvoj] prvega razdelka pogodbenici v okviru svojih pristojnosti odpravita vse oblike diskriminacije, ki bi negativno vplivale na poštene in enake možnosti letalskih prevoznikov druge pogodbenice, da konkurirajo pri uveljavljanju pravic iz tega naslova.

               2.
                     Pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki predloži zahtevo) lahko ravna v skladu z odstavki 3 do 6, če meni, da diskriminacija, ki je prepovedana z odstavkom 1, negativno vpliva na poštene in enake možnosti njenih letalskih prevoznikov, da konkurirajo pri uveljavljanju pravic iz tega naslova.

               3.
                     Pogodbenica, ki predloži zahtevo, drugi pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki se odzove na zahtevo) predloži pisno zahtevo za posvetovanja. Posvetovanja se začnejo v 30 dneh od prejema zahteve, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

               4.
                     Če pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, ne dosežeta dogovora o zadevi v 60 dneh od prejema zahteve za posvetovanja iz odstavka 3, lahko pogodbenica, ki predloži zahtevo, ukrepa proti vsem ali nekaterim letalskim prevoznikom, ki so imeli koristi od diskriminacije, ki je prepovedana z odstavkom 1, vključno z ukrepi za zavrnitev, preklic, začasni odvzem, določitev pogojev ali omejitev operativnih ali tehničnih dovoljenj zadevnih letalskih prevoznikov.

               5.
                     Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4, so ustrezni, sorazmerni ter po obsegu in trajanju omejeni na to, kar je nujno potrebno za ublažitev škode letalskim prevoznikom pogodbenice, ki predloži zahtevo, in odpravo neupravičene prednosti, ki so jo pridobili letalski prevozniki, proti katerim so usmerjeni.

               6.
                     Kadar se s posvetovanji zadeva ne reši ali kadar so bili sprejeti ukrepi v skladu z odstavkom 4, lahko pogodbenica uporabi arbitražo v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek], ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki]. Na zahtevo pogodbenice lahko razsodišče do sprejetja končne odločitve odredi sprejetje začasnih ukrepov, vključno s spremembo ali odlogom izvršitve ukrepov, ki jih katera koli pogodbenica sprejme v skladu s tem členom.

               7. Ne glede na odstavek 2 pogodbenici ne ravnata v skladu z odstavki 3 do 6 v zvezi z ravnanjem, ki spada v področje uporabe naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] iz prvega razdelka.

               Člen AIRTRN.12: Poslovanje

               1.
                     Pogodbenici se strinjata, da bi ovire za poslovanje, na katere bi naleteli letalski prevozniki, zmanjšale koristi, ki bodo dosežene s tem naslovom. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri odpravljanju ovir za poslovanje letalskih prevoznikov obeh pogodbenic, kadar bi take ovire lahko onemogočale poslovne dejavnosti, izkrivljale konkurenco ali ovirale enake možnosti za konkuriranje.

               2.
                     Specializirani odbor za zračni prevoz spremlja napredek pri učinkovitem odpravljanju ovir za poslovanje letalskih prevoznikov.

               Člen AIRTRN.13: Komercialne dejavnosti

               1.
                     Pogodbenici druga drugi podelita pravice iz odstavkov 2 do 7. Letalskim prevoznikom obeh pogodbenic ni treba obdržati lokalnega sponzorja za namene uveljavljanja teh pravic.

               2.
                     Kar zadeva predstavnike letalskih prevoznikov:

               (a)
                     letalskim prevoznikom ene pogodbenice je brez omejitev ali diskriminacije dovoljena vzpostavitev pisarn in objektov, potrebnih za zagotavljanje storitev iz tega naslova, na ozemlju druge pogodbenice;

               (b)
                     brez poseganja v predpise o varnosti in varovanju lahko za take pisarne in objekte, kadar se nahajajo na letališču, veljajo omejitve, povezane z razpoložljivostjo prostora;

               (c)
                     pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi v zvezi z vstopom, prebivanjem in zaposlovanjem letalskim prevoznikom druge pogodbenice dovoli, da na njeno ozemlje pripeljejo in tam obdržijo svoje upravno, prodajno, tehnično, operativno in drugo strokovno osebje, za katero upravičeno menijo, da je potrebno za opravljanje storitev zračnega prevoza v skladu s tem poglavjem. Kadar se za osebje iz tega odstavka, vključno z osebjem, ki opravlja nekatere začasne naloge, zahteva delovno dovoljenje, pogodbenici vloge za takšna dovoljenja obravnavata pospešeno, ob upoštevanju veljavnih zakonov in drugih predpisov.

               3.
                     Kar zadeva zemeljsko oskrbo:

               (a)
                     pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice dovoli samooskrbo na njenem ozemlju brez drugih omejitev razen tistih, ki temeljijo na vidikih varnosti ali varovanja ali so kako drugače posledica fizičnih ali operativnih omejitev;

               (b)
                     pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne naloži izbire enega ali več ponudnikov storitev zemeljske oskrbe od tistih, ki so prisotni na trgu v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, v kateri se opravljajo storitve;

               (c)
                     brez poseganja v točko (a) pogodbenica, kadar njeni zakoni in drugi predpisi na kakršen koli način omejujejo svobodno konkurenco med ponudniki storitev zemeljske oskrbe, zagotovi, da so letalskim prevoznikom druge pogodbenice na voljo vse potrebne storitve zemeljske oskrbe in da se zagotavljajo pod pogoji, ki niso nič manj ugodni od tistih, pod katerimi se zagotavljajo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku.

               4.
                     Kar zadeva dodeljevanje slotov na letališčih, vsaka pogodbenica zagotovi, da se njeni predpisi, smernice in postopki za dodeljevanje slotov na letališčih na njenem ozemlju izvajajo pregledno, učinkovito, nediskriminatorno in pravočasno.

               5.
                     Kar zadeva lokalne stroške ter prenos sredstev in dobičkov:

               (a)
                     brez poseganja v člen AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja] se za vprašanja iz tega naslova uporabljajo določbe naslova VIII [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi];

               (b)
                     pogodbenici druga drugi dodelita koristi iz točk (c) do (e);

               (c)
                     prodaja in nakup prevoznih in povezanih storitev letalskih prevoznikov pogodbenic se lahko po presoji letalskega prevoznika izrazita v britanskih funtih, če potekata na ozemlju Združenega kraljestva, ali v valuti države članice, če potekata na ozemlju države članice;

               (d)
                     letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko lokalne stroške po lastni presoji poravnajo v lokalni valuti;

               (e)
                     letalskim prevoznikom vsake pogodbenice se na zahtevo dovoli, da prihodke od prodaje storitev zračnega prevoza in sorodnih dejavnosti, neposredno povezanih z zračnim prevozom, ki so jih pridobili na ozemlju druge pogodbenice in presegajo lokalno izplačane vsote, kadar koli in na kakršen koli način prenesejo v državo po svoji izbiri. Hitra pretvorba in prenos sta dovoljena brez povezanih omejitev ali obdavčitve po tržnem menjalnem tečaju, ki se uporablja za tekoče transakcije in prenos na datum, ko prevoznik predloži prvi zahtevek za prenos, pri čemer se ne zaračunajo pristojbine, razen tistih, ki jih banke običajno določijo za izvedbo take pretvorbe in prenosa.

               6.
                     Kar zadeva intermodalni prevoz:

               (a)
                     kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike površinskega prevoza ne veljajo zakoni in drugi predpisi pogodbenic, ki urejajo zračni prevoz, izključno zato, ker take prevoze zagotavlja letalski prevoznik pod svojim imenom;

               (b)
                     pod pogoji in kvalifikacijami, določenimi v naslovu VI [STORITVE IN NALOŽBE] in njegovih prilogah ter v tretjem naslovu [Cestni prevoz] tega naslova in njegovi prilogi, je letalskim prevoznikom vsake pogodbenice brez omejitev dovoljeno, da v zvezi z mednarodnim zračnim prevozom uporabljajo kateri koli površinski prevoz tovora do ali iz vseh krajev na ozemljih pogodbenic ali v tretjih državah, vključno s prevozom do ali z vseh letališč s carinskimi objekti ter vključno s, kadar je ustrezno, pravico prevoza tovora pod carinskim nadzorom po veljavnih zakonih in drugih predpisih. Tak tovor ima, če se prevaža po površini ali zraku, dostop do letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami opravljajo svoj površinski prevoz ali ga zagotovijo v dogovoru, vključno z dogovori o letih pod skupno oznako, z drugimi površinskimi prevozniki, vključno s površinskim prevozom, ki ga opravljajo drugi letalski prevozniki in posredni izvajalci storitev tovornega zračnega prevoza. Take intermodalne storitve tovornega prevoza se lahko zagotovijo kot celotni prevoz in po enotni ceni za kombinirani zračni in površinski prevoz, pod pogojem, da so pošiljatelji obveščeni glede vključenih ponudnikov prevoza.

               7.
                     Kar zadeva zakup:

               (a)
                     Pogodbenici druga drugi podelita pravico, da njuni letalski prevozniki opravljajo storitve zračnega prevoza v skladu s členom AIRTRN.3 [Prometne pravice] na vse naslednje načine:

               (i)
                     z uporabo zrakoplova, zakupljenega brez posadke pri katerem koli zakupodajalcu;

               (ii)
                     v primeru letalskih prevoznikov Združenega kraljestva: z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri drugih letalskih prevoznikih pogodbenic;

               (iii)
                     v primeru letalskih prevoznikov Unije: z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri drugih letalskih prevoznikih Unije;

               (iv)
                     z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri letalskih prevoznikih, razen tistih iz točk (ii) in (iii), pod pogojem, da je zakup upravičen na podlagi izjemnih potreb, sezonskih potreb po zmogljivostih ali operativnih težav zakupnika in če zakup ni daljši, kot je nujno potrebno za izpolnitev takih potreb ali odpravo takih težav.

               (b)
                     Pogodbenici lahko zahtevata, da dogovore o zakupu odobrijo njuni pristojni organi, da se preveri skladnost s pogoji iz tega odstavka in veljavnimi zahtevami glede varnosti in varovanja.

               (c)
                     Vendar si pogodbenica, če zahteva tako odobritev, prizadeva pospešiti postopke odobritve in čim bolj zmanjšati upravno obremenitev zadevnih letalskih prevoznikov.

               (d)
                     Določbe tega odstavka ne posegajo v zakone in druge predpise pogodbenice v zvezi z zakupom zrakoplovov s strani letalskih prevoznikov te pogodbenice.

               Člen AIRTRN.14: Davčne določbe

               1.
                     Zrakoplovi, ki jih za storitve mednarodnega zračnega prevoza uporabljajo letalski prevozniki ene pogodbenice, njihova običajna oprema, gorivo, maziva, potrošne tehnične zaloge, oprema na zemlji, nadomestni deli (vključno z motorji), zaloge na zrakoplovu (ki med drugim vključujejo hrano, pijačo, alkohol, tobak in druge izdelke, namenjene za prodajo potnikom ali njihovo uporabo v omejenih količinah med letom) ter drugi predmeti, ki so namenjeni upravljanju ali servisiranju zrakoplovov v mednarodnem zračnem prevozu ali se uporabljajo izključno za to, so ob prihodu na ozemlje druge pogodbenice na podlagi vzajemnosti in pod pogojem, da taka oprema in zaloge ostanejo na zrakoplovu, oproščeni vseh uvoznih omejitev, davkov na premoženje in dajatev na kapital, carin, trošarin, inšpekcijskih pristojbin, davka na dodano vrednost (DDV) ali drugih podobnih posrednih davkov ter podobnih taks in pristojbin, ki jih določajo nacionalni ali lokalni organi ali Unija.

               2.
                     Na podlagi vzajemnosti je davkov, dajatev, taks in pristojbin iz odstavka 1 oproščeno tudi naslednje blago:

               (a)
                     zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene v razumnih količinah ter namenjene za uporabo na odhodnem zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez navedeno ozemlje;

               (b)
                     oprema na zemlji in nadomestni deli (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza;

               (c)
                     maziva in potrošne tehnične zaloge, ki niso gorivo, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez navedeno ozemlje, ter

               (d)
                     tiskovine, kot določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene ter namenjene za uporabo na odhodnem zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez navedeno ozemlje.

               3.
                     Običajna oprema za uporabo v zraku ter material, zaloge in rezervni deli iz odstavka 1, ki so običajno na krovu zrakoplova letalskega prevoznika ene od pogodbenic, se lahko raztovorijo na ozemlju druge pogodbenice le, če to odobrijo carinski organi te pogodbenice, in zahteva se lahko, da se zanje določi nadzor ali kontrola zadevnih organov, dokler se ponovno ne izvozijo ali drugače odstranijo v skladu z veljavnimi predpisi.

               4.
                     Oprostitev plačila carin, nacionalnih trošarin in podobnih nacionalnih taks iz tega člena je na voljo tudi v primerih, ko letalski prevoznik ali letalski prevozniki ene pogodbenice sklenejo dogovor z drugim letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki o najemu ali prenosu blaga iz odstavkov 1 in 2 na ozemlju druge pogodbenice, če drugi letalski prevoznik ali letalski prevozniki podobno uživajo tako oprostitev s strani druge pogodbenice.

               5.
                     Nobena določba tega poglavja pogodbenicama ne preprečuje, da bi zaračunali davke, dajatve, takse in pristojbine za prodajo izdelkov potnikom, ki niso namenjeni za porabo na zrakoplovu, na delu zračnega prevoza med dvema krajema na njunem ozemlju, kjer sta dovoljena vkrcanje in izkrcanje.

               6.
                     Prtljaga in tovor v neposrednem tranzitu prek ozemlja pogodbenice sta oproščena davkov, carin, taks in drugih podobnih pristojbin.

               7.
                     Za opremo in zaloge iz odstavka 2 se lahko zahteva, da so pod nadzorom ali kontrolo pristojnih organov.

               8.
                     Ta naslov ne vpliva na določbe zadevnih konvencij, ki veljajo med Združenim kraljestvom in državami članicami ter so namenjene izogibanju dvojni obdavčitvi dohodkov in kapitala.

               9.
                     Oprostitev plačila carin, nacionalnih trošarin in podobnih nacionalnih taks ne velja za pristojbine, ki temeljijo na stroških storitev, opravljenih za letalskega prevoznika oziroma prevoznike ene pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice.

               Člen AIRTRN.15: Pristojbine za uporabnike

               1.
                     Pristojbine za uporabnike, ki jih lahko ena pogodbenica zaračuna letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo navigacijskih služb zračnega prometa in služb za kontrolo zračnega prometa, so vezane na stroške in nediskriminatorne. V vsakem primeru se take morebitne pristojbine za uporabnike letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne smejo naložiti pod pogoji, ki so manj ugodni od najugodnejših pogojev, odobrenih kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku v podobnih okoliščinah v času, ko se pristojbine zaračunajo.

               2.
                     Brez poseganja v člen AIRTRN.13(5) [Komercialne dejavnosti] vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za uporabnike, razen tistih iz odstavka 1, ki se lahko naložijo letalskim prevoznikom druge pogodbenice, poštene, razumne, nediskriminatorne in pravično porazdeljene med kategorije uporabnikov. Pristojbine za uporabnike, ki se zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice, lahko odražajo, vendar ne presegajo celotnih stroškov zagotavljanja ustreznih letaliških in letaliških okoljskih objektov in storitev ter objektov in storitev varovanja v letalstvu na letališču ali v sistemu letališč. Take pristojbine lahko vključujejo primerno donosnost po amortizaciji. Objekti in storitve, za katere se zaračunajo pristojbine za uporabnike, se zagotavljajo učinkovito in ekonomično. V vsakem primeru se take morebitne pristojbine za uporabnike letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne smejo naložiti pod pogoji, ki so manj ugodni od najugodnejših pogojev, odobrenih kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku v podobnih okoliščinah v času, ko se pristojbine zaračunajo.

               3.
                     Za zagotovitev pravilne uporabe načel iz odstavkov 1 in 2 vsaka pogodbenica zagotovi, da se organi ali telesa, pristojni za pristojbine na njenem ozemlju, in letalski prevozniki, ki uporabljajo zadevne storitve in objekte, posvetujejo in da si po potrebi izmenjajo ustrezne informacije. Vsaka pogodbenica zagotovi, da organi ali telesa, pristojni za pristojbine, uporabnike v razumnem roku obvestijo o vseh predlaganih spremembah pristojbin za uporabnike, da lahko uporabniki izrazijo svoje mnenje pred morebitnimi spremembami.

               Člen AIRTRN.16: Tarife

               1.
                     Pogodbenici svojim letalskim prevoznikom dovolita prosto določanje tarif na podlagi poštene konkurence v skladu s tem naslovom.

               2.
                     Pogodbenici ne zahtevata odobritve tarif letalskih prevoznikov druge pogodbenice.

               Člen AIRTRN.17: Statistični podatki

               1.
                     Pogodbenici sodelujeta v okviru specializiranega odbora za zračni prevoz, da se omogoči izmenjava statističnih podatkov o zračnem prevozu na podlagi tega naslova.

               2.
                     Na zahtevo vsaka pogodbenica na nediskriminatorni podlagi in kot se lahko razumno zahteva, drugi pogodbenici predloži razpoložljive statistične podatke, ki niso zaupni in poslovno občutljivi ter so povezani z zračnim prevozom v skladu s tem naslovom, kot zahtevajo ustrezni zakoni in drugi predpisi pogodbenic.

               Člen AIRTRN.18: Varnost v letalstvu

               1.
                     Pogodbenici potrjujeta pomen tesnega sodelovanja na področju varnosti v letalstvu.

               2.
                     Spričevala o plovnosti, spričevala o usposobljenosti in licence, ki jih je izdala ali potrdila ena pogodbenica in ki so še veljavni, druga pogodbenica in njeni pristojni organi priznajo kot veljavne za namene opravljanja storitev zračnega prevoza na podlagi tega naslova, če so bili taka spričevala ali licence izdani ali potrjeni najmanj na podlagi ustreznih mednarodnih standardov, določenih s Konvencijo, in v skladu z njimi.

               3.
                     Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja o varnostnih standardih, ki jih ohranja in uporablja druga pogodbenica na področjih, povezanih z letalskimi objekti, letalsko posadko, zrakoplovi in upravljanjem zrakoplovov. Taka posvetovanja se opravijo v 30 dneh od prejetja zahteve.

               4.
                     Če po takih posvetovanjih ena pogodbenica ugotovi, da druga pogodbenica dejansko ne ohranja in uporablja varnostnih standardov na področjih iz odstavka 2, ki so najmanj enaki minimalnim standardom, takrat določenih v skladu s Konvencijo, prva pogodbenica drugo pogodbenico obvesti o teh ugotovitvah in o ukrepih, ki se štejejo za potrebne za uskladitev z navedenimi minimalnimi standardi, druga pogodbenica pa sprejme ustrezne popravne ukrepe. Če druga pogodbenica ne sprejme ustreznih ukrepov v 15 dneh ali takem drugem dogovorjenem obdobju, lahko pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, zavrne, prekliče, začasno razveljavi, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali drugače zavrne, prekliče, začasno prekine, pogojuje ali omeji dejavnosti letalskih prevoznikov druge pogodbenice, ki so pod presojo varnosti.

               5.
                     Vsak zrakoplov, ki ga upravlja letalski prevoznik oziroma prevozniki ene pogodbenice ali ki se upravlja v njihovem imenu na podlagi zakupne pogodbe, je lahko, medtem ko je na ozemlju druge pogodbenice, predmet preverjanja na ploščadi, če to ne povzroči nerazumnih zamud pri upravljanju zrakoplova.

               6.
                     Če preverjanje na ploščadi ali vrsta preverjanj na ploščadi povzroči:

               (a)
                     (a) resne pomisleke v zvezi s tem, da zrakoplov ali njegovo delovanje izpolnjuje takrat veljavne minimalne standarde, določene v skladu s Konvencijo, ali

               (b)
                     (b) resne pomisleke v zvezi s tem, da se takrat veljavni varnostni standardi, določeni v skladu s Konvencijo, dejansko ohranjajo in uporabljajo,

               Če pogodbenica, ki je izvedla preverjanje ali preverjanja na ploščadi, ugotovi resne pomisleke iz točk (a) ali (b), o takih ugotovitvah uradno obvesti pristojne organe druge pogodbenice, ki so odgovorni za presojo varnosti letalskega prevoznika, ki upravlja zrakoplov, in jim sporoči ukrepe, ki se štejejo za potrebne za uskladitev s temi minimalnimi standardi. Če druga pogodbenica ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov v 15 dneh ali dogovorjenem obdobju, lahko prva pogodbenica zavrne, prekliče, začasno razveljavi, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali drugače zavrne, prekliče, začasno prekine, pogojuje ali omeji dejavnosti letalskega prevoznika, ki upravlja zrakoplov.

               7.
                     Če se zavrne dostop za namen izvedbe preverjanja zrakoplova na ploščadi, ki ga upravlja letalski prevoznik ali prevozniki ene pogodbenice v skladu z odstavkom 5, lahko druga pogodbenica sklepa, da obstajajo resni pomisleki, kot so navedeni v odstavku 6, in ukrepa v skladu z odstavkom 6.

               8.
                     Vsaka pogodbenica si pridržuje pravico, da nemudoma prekliče, začasno razveljavi ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali drugače začasno prekine ali omeji dejavnosti letalskega prevoznika oziroma prevoznikov druge pogodbenice, če na podlagi preverjanja na ploščadi, vrste preverjanj na ploščadi, zavrnitve dostopa za namen izvedbe preverjanja na ploščadi, posvetovanj ali kako drugače sklene, da je takojšnje ukrepanje nujno za varnost delovanja letalskega prevoznika. Pogodbenica, ki sprejme take ukrepe, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico in navede razloge za ukrepanje.

               9.
                     Vsak ukrep, ki ga sprejme ena od pogodbenic v skladu z odstavkom 4, 6 ali 8, se odpravi, ko ni več razloga zanj.

               10.
                     Kadar je ena od pogodbenic sprejela ukrepe v skladu z odstavkom 4, 6 ali 8, lahko pogodbenica v primeru spora uporabi arbitražo v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek], ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki]. Na zahtevo pogodbenice pritožnice lahko razsodišče do sprejetja končne odločitve odredi sprejetje začasnih ukrepov, vključno s spremembo ali odlogom izvršitve ukrepov, ki jih katera koli pogodbenica sprejme v skladu s tem členom.

               Člen AIRTRN.19: Varovanje v letalstvu

               1.
                     Pogodbenici na zahtevo druga drugi zagotovita vso potrebno pomoč, da bi obravnavali kakršno koli grožnjo za varovanje v civilnem letalstvu, vključno s preprečevanjem nezakonite ugrabitve civilnih zrakoplovov in drugih nezakonitih dejanj zoper varnost takih zrakoplovov, njihovih potnikov in posadke, letališč in letalskih navigacijskih objektov in storitev, ter vsako drugo grožnjo za varovanje v civilnem letalstvu.

               2.
                     Pogodbenici v medsebojnih odnosih ravnata v skladu s standardi varovanja v letalstvu, ki jih je določila ICAO. Pogodbenici od operatorjev zrakoplovov iz njunih registrov in upravljavcev letališč na njunem ozemlju zahtevata, da ravnajo vsaj v skladu s takimi standardi varovanja v letalstvu. Vsaka pogodbenica na zahtevo drugo pogodbenico obvesti o kakršnih koli razlikah med njenimi zakoni, drugimi predpisi in praksami ter standardi varovanja v letalstvu iz tega odstavka. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva, da se nemudoma opravijo posvetovanja z drugo pogodbenico za razpravo o teh razlikah.

               3.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da se na njenem ozemlju učinkovito izvajajo ukrepi za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki med drugim vključujejo varnostne preglede potnikov in njihove ročne prtljage, varnostne preglede oddane prtljage, varnostne preglede in kontrole drugih oseb, ki niso potniki, vključno s posadko, ter predmetov, ki jih prevažajo, varnostne preglede in kontrole tovora, pošte, zalog za oskrbo med letom in oskrbo na letališču ter kontrole dostopa do nadzorovanega dela letališča in varnostnih območij omejenega gibanja. Vsaka pogodbenica se strinja, da je treba spoštovati predpise o varovanju, ki jih zahteva druga pogodbenica za prihod zrakoplova na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega.

               4.
                     Pogodbenici si prizadevata za kar največje sodelovanje pri vprašanjih v zvezi z varovanjem v letalstvu, izmenjavo informacij o grožnjah, ranljivosti in tveganju – ob upoštevanju vzajemnega dogovora o primernih ureditvah za varen prenos, uporabo, shranjevanje in uničenje tajnih podatkov –, izmenjavo najboljših praks ter standardov učinkovitosti in odkrivanja za opremo za varovanje kot tudi razpravo o njih, najboljših praksah in rezultatih pri spremljanju skladnosti ter na katerem koli drugem področju, ki ga določita. Pogodbenici si zlasti prizadevata za razvoj in vzdrževanje dogovorov o sodelovanju med tehničnimi strokovnjaki v zvezi z razvojem in priznavanjem standardov s področja varovanja v letalstvu, da bi olajšali tako sodelovanje, zmanjšali podvajanje upravnih postopkov ter spodbujali zgodnje obveščanje in predhodno razpravo o novih pobudah in zahtevah s področja varovanja.

               5.
                     Vsaka pogodbenica na zahtevo drugi pogodbenici da na voljo rezultate revizij, ki jih opravi ICAO, in popravne ukrepe, ki jih je sprejela revidirana država, ob upoštevanju vzajemnega dogovora o primernih ureditvah za varen prenos, uporabo, shranjevanje in uničenje takih informacij.

               6.
                     Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri varnostnih pregledih, ki jih izvajata na ozemlju ene od pogodbenic, in sicer z vzpostavitvijo mehanizmov, vključno z upravnimi dogovori, za vzajemno izmenjavo informacij o rezultatih takih varnostnih pregledih. Pogodbenici se strinjata, da bosta pozitivno obravnavali zahteve za sodelovanje kot opazovalki pri varnostnih pregledih, ki jih izvaja druga pogodbenica.

               7.
                     Pogodbenica lahko ob upoštevanju odstavka 9 ter ob polnem upoštevanju in vzajemnem spoštovanju suverenosti druge pogodbenice sprejme varnostne ukrepe za vstop na svoje ozemlje. Če je to mogoče, ta pogodbenica upošteva ukrepe varovanja, ki jih že uporablja druga pogodbenica, in vsa morebitna mnenja druge pogodbenice. Vsaka pogodbenica priznava, da nobena določba tega člena ne omejuje pravice druge pogodbenice, da zavrne vstop na svoje ozemlje za kateri koli let, ki po njenem mnenju pomeni grožnjo za varovanje.

               8.
                     Pogodbenica lahko sprejme nujne ukrepe za odziv na posebno grožnjo za varovanje. Taki ukrepi se nemudoma uradno sporočijo drugi pogodbenici.  Brez poseganja v potrebo po takojšnjem ukrepanju za zaščito varovanja v letalstvu vsaka pogodbenica pri obravnavanju ukrepov varovanja ovrednoti morebitne škodljive učinke za mednarodni zračni prevoz in, razen če jo omejuje zakon, te učinke upošteva pri določanju, kateri ukrepi so potrebni in primerni za obravnavanje pomislekov v zvezi z varnostjo.

               9.
                     Pogodbenica ne sme zahtevati, da se na ozemlju druge pogodbenice izvajajo ukrepi varovanja v zvezi z zračnimi prevozi, namenjenimi na njeno ozemlje. Kadar pogodbenica meni, da posebna grožnja zahteva nujno izvajanje začasnih ukrepov poleg ukrepov, ki se že izvajajo na ozemlju druge pogodbenice, drugo pogodbenico podrobneje obvesti o tej grožnji in predlaganih ukrepih v obsegu, skladnem s potrebo po zaščiti informacij o varnosti. Druga pogodbenica tak predlog pozitivno obravnava in se lahko odloči za izvajanje dodatnih ukrepov, ki se ji zdijo potrebni.  Taki ukrepi so sorazmerni in časovno omejeni.

               10.
                     Ob nezakoniti ugrabitvi ali grožnji nezakonite ugrabitve civilnega zrakoplova ali drugih nezakonitih dejanjih proti varnosti zrakoplova, potnikov in posadke, letališč ali letalskih navigacijskih objektov in storitev pogodbenici pomagata druga drugi tako, da poskrbita za komuniciranje in druge ustrezne ukrepe, da bi se tak dogodek ali grožnja čim hitreje in varno končala.

               11.
                     Vsaka pogodbenica sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo izvedljivi za zagotovitev, da se zrakoplov, ki je nezakonito ugrabljen ali izpostavljen drugim dejanjem nezakonitega vmešavanja in je na tleh njenega ozemlja, tam zadrži, razen če je njegov odhod nujen zaradi prevladujoče dolžnosti varovanja človeških življenj. Kadar je to mogoče, se taki ukrepi sprejmejo na podlagi posvetovanj med pogodbenicama.

               12.
                     Kadar ima ena pogodbenica utemeljeni razlog za sum, da druga pogodbenica ne izpolnjuje tega člena, lahko zahteva takojšnja posvetovanja z drugo pogodbenico. Taka posvetovanja se začnejo v 30 dneh od prejetja take zahteve. Če se zadovoljiv sporazum ne doseže v 15 dneh ali dogovorjenem roku od datuma take zahteve, je to razlog, da lahko pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, sprejme ukrepe za zavrnitev, preklic, začasno razveljavitev, pogojevanje ali omejitev operativnega dovoljenja in tehničnih dovoljenj letalskega prevoznika oziroma prevoznikov druge pogodbenice, da se zagotovi skladnost s tem členom. Kadar je to nujno potrebno ali da se prepreči nadaljnja neskladnost s tem členom, lahko pogodbenica sprejme začasne ukrepe pred iztekom 15-dnevnega roka iz tega odstavka.

               13.
                     Vsi ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 8, se odpravijo, kadar zadevna pogodbenica meni, da ukrep ni več potreben, ali kadar je ukrep nadomeščen z drugimi ukrepi za ublažitev grožnje.  Vsi ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 12, se odpravijo, ko druga pogodbenica ravna v skladu s tem členom.  Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 8 ali 12, se lahko odpravijo z medsebojnim dogovorom pogodbenic.

               14.
                     Kadar so bili sprejeti ukrepi v skladu z odstavki 7, 8, 9 ali 12, lahko pogodbenica uporabi določbe o reševanju sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki].

               Člen AIRTRN.20: Upravljanje zračnega prometa

               1.
                     Pogodbenici in njuni zadevni pristojni organi ter izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa medsebojno sodelujejo tako, da se okrepi varno in učinkovito delovanje zračnega prometa v evropski regiji. Pogodbenici si prizadevata za interoperabilnost med njunimi izvajalci.

               2.
                     Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri vprašanjih v zvezi z delovanjem navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja ter zaračunavanjem pristojbin zanje, da bi optimizirali splošno učinkovitost letov, znižali stroške, čim bolj zmanjšali vpliv na okolje ter izboljšali varnost in zmogljivost pretoka zračnega prometa med obstoječimi sistemi pogodbenic za upravljanje zračnega prometa.

               3.
                     Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje med njunimi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa pri izmenjavi podatkov o letih in usklajevanju prometnih tokov za optimizacijo učinkovitosti letov, da bi se dosegle večja predvidljivost, točnost in kontinuiteta storitev zračnega prevoza.

               4.
                     Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri svojih programih posodobitve upravljanja zračnega prometa, vključno z dejavnostmi raziskav, razvoja in uvajanja, ter spodbujali medsebojno udeležbo pri dejavnostih potrjevanja in predstavitvenih dejavnostih, da bi se zagotovila globalna interoperabilnost.

               Člen AIRTRN.21: Odgovornost letalskih prevoznikov

               Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjene 28. maja 1999 v Montrealu (Montrealska konvencija).

               Člen AIRTRN.22: Varstvo potrošnikov

               1.
                     Pogodbenici si delita cilj doseganja visoke ravni varstva potrošnikov in v ta namen med seboj sodelujeta.

               2.
                     Pogodbenici zagotovita, da se sprejmejo učinkoviti in nediskriminatorni ukrepi za zaščito interesov potrošnikov v zračnem prevozu. Ti ukrepi vključujejo ustrezen dostop do informacij, pomoč, tudi za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, povračilo stroškov in po potrebi odškodnino v primeru zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali zamud ter učinkovite postopke za obravnavo pritožb.

               3.
                     Pogodbenici se med seboj posvetujeta o vseh zadevah , povezanih z varstvom potrošnikov, vključno z načrtovanimi ukrepi v zvezi s tem.

               Člen AIRTRN.23: Razmerje do drugih sporazumov

               1.
                     Ta sporazum nadomešča prejšnje sporazume in dogovore med Združenim kraljestvom in državami članicami, ki se nanašajo na predmet urejanja tega naslova, kolikor jih ni nadomestilo pravo Unije.

               2.
                     Združeno kraljestvo in katera koli država članica druga drugi ne smeta podeliti nobenih pravic v zvezi z zračnim prevozom na njuno ozemlje, znotraj njega ali z njega razen tistih, ki so izrecno določene v tem naslovu, razen kot je določeno v členu AIRTRN.3(4) in (9) [Prometne pravice].

               3.
                     Če pogodbenici postaneta podpisnici večstranskega sporazuma ali potrdita sklep, ki ga sprejme ICAO ali druga mednarodna organizacija in ki obravnava vprašanja, zajeta s tem naslovom, se pravočasno posvetujeta v okviru specializiranega odbora za zračni prevoz, da bi ugotovili, ali je treba ta naslov zaradi takega razvoja dogodkov spremeniti.

               4.
                     Nobena določba tega naslova ne vpliva na veljavnost in uporabo obstoječih in prihodnjih sporazumov med državami članicami in Združenim kraljestvom v zvezi z ozemlji pod njihovo suverenostjo, ki niso zajeta v člen FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe].

               5.
                     Nobena določba tega naslova ne vpliva na pravice, ki so Združenemu kraljestvu in državam članicam na voljo na podlagi Večstranskega sporazuma o trgovinskih pravicah nenačrtovanih zračnih prevozov v Evropi, podpisanega 30. aprila 1956 v Parizu, če te pravice presegajo pravice, določene v tem naslovu.

               Člen AIRTRN.24:  Začasna prekinitev in odpoved

               1.
                     Ta naslov se lahko v celoti ali delno začasno prekine izvajati v skladu s členom INST.24 [Začasna pravna sredstva] ne prej kot na prvi dan prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), ki sledi sezoni, v kateri je bila začasna prekinitev uradno sporočena.

               2.
                     Po odpovedi tega sporazuma v skladu s členom FINPROV.8 [Odpoved] ali ob odpovedi tega naslova v skladu s členom AIRTRN.25 [Odpoved tega naslova] ali členom OTH.10 [Odpoved drugega dela] ali členom FISH.17 [Odpoved] se določbe, ki urejajo zadeve, ki spadajo na področje uporabe tega naslova, še naprej uporabljajo po datumu prenehanja iz člena FINPROV.8 [Odpoved] ali člena AIRTRN.25 [Odpoved tega naslova] ali člena OTH.10 [Odpoved drugega dela] ali člena FISH.17 [Odpoved], in sicer do konca prometne sezone IATA, ki je v teku na navedeni datum.

               3.
                     Pogodbenica, ki v celoti ali delno začasno prekine izvajanje tega naslova ali odpove ta sporazum ali ta naslov, o tem obvesti ICAO.

               Člen AIRTRN.25: Odpoved tega naslova

               Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in člena FISH.17 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta naslov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila.

               Člen AIRTRN.26: Registracija sporazuma

               Ta sporazum in vse njegove spremembe se, če je to ustrezno, registrirajo pri ICAO v skladu s členom 83 Konvencije.

               Naslov II: Varnost v letalstvu

               Člen AVSAF.1: Cilji

               Cilji tega naslova so:

               (a)omogočiti vzajemno priznavanje, kot je opredeljeno v prilogah k temu naslovu, ugotovitev glede skladnosti in certifikatov, ki jih izdajo pristojni organi ali odobrene organizacije posamezne pogodbenice;

               (b)spodbuditi sodelovanje za doseganje visoke ravni varnosti v civilnem letalstvu in okoljske ustreznosti;

               (c)odpreti pot večnacionalni razsežnosti industrije civilnega letalstva;

               (d)olajšati in spodbuditi prosti pretok izdelkov in storitev civilnega letalstva.

               Člen AVSAF.2: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„odobrena organizacija“ pomeni vsako pravno osebo, ki jo je pristojni organ posamezne pogodbenice certificiral za izvajanje privilegijev, povezanih s področjem uporabe tega naslova;

               (b)„certifikat“ pomeni vsako odobritev, licenco ali drug dokument, ki se izda kot oblika priznanja skladnosti, da izdelek, organizacija ali pravna ali fizična oseba civilnega letalstva izpolnjuje veljavne zahteve iz zakonov in drugih predpisov pogodbenice;

               (c)„izdelek civilnega letalstva“ pomeni kateri koli civilni zrakoplov, letalski motor ali propeler zrakoplova ali podsklop, napravo, del ali sestavni del, vgrajen v zrakoplov ali namenjen vgradnji vanj;

               (d)„pristojni organ“ pomeni Unijo ali vladno agencijo ali vladni organ, odgovoren za varnost v civilnem letalstvu, ki ga pogodbenica za namene tega naslova imenuje za opravljanje naslednjih funkcij:

               (I)ocenjevanje skladnosti izdelkov, organizacij, objektov, operacij in storitev civilnega letalstva, ki so pod njegovim nadzorom, z veljavnimi zahtevami iz zakonov in drugih predpisov navedene pogodbenice;

               (II)spremljanje njihove stalne skladnosti s temi zahtevami in

               (III)sprejetje izvršilnih ukrepov za zagotovitev njihove skladnosti s temi zahtevami;

               (e)„ugotovitve glede skladnosti“ pomeni ugotavljanje skladnosti z veljavnimi zahtevami iz zakonov in drugih predpisov pogodbenice na podlagi ukrepov, kot so preskušanje, inšpekcijski pregledi, kvalifikacije, odobritve in spremljanje;

               (f)„spremljanje“ pomeni redni nadzor, ki ga pristojni organ pogodbenice izvaja za ugotavljanje stalne skladnosti z veljavnimi zahtevami iz zakonov in drugih predpisov te pogodbenice,

               (g)„tehnični predstavnik“ pomeni, za Unijo, Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: EASA) ali njeno naslednico, za Združeno kraljestvo pa Organ za civilno letalstvo (Civil Aviation Authority – CAA) ali njegovega naslednika; in

               (h)„Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 7. decembra 1944 v Čikagu, in vsebuje:

               (I)vsako spremembo, ki je začela veljati na podlagi člena 94(a) Konvencije ter sta jo ratificirala Združeno kraljestvo in zadevna država članica ali države članice, kot je ustrezno glede na vprašanje, ter

               (II)vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto na podlagi člena 90 Konvencije, vedno kadar se taka priloga ali sprememba uporablja v Združenem kraljestvu in zadevni državi članici ali državah članicah, kot je ustrezno glede na vprašanje.

               Člen AVSAF.3: Področje uporabe in izvajanje

               1.
                     Pogodbenici lahko sodelujeta na naslednjih področjih:

               (a)certifikati plovnosti in spremljanje izdelkov civilnega letalstva;

               (b)okoljski certifikati in preskusi izdelkov civilnega letalstva;

               (c)certifikati projekta in certifikati o proizvodnji ter spremljanje projektivnih in proizvodnih organizacij;

               (d)certifikati vzdrževalnih organizacij in spremljanje vzdrževalnih organizacij;

               (e)licenciranje in usposabljanje osebja;

               (f)ocenjevanje kvalifikacij, pridobljenih na simulatorju letenja;

               (g)upravljanje zrakoplovov;

               (h)upravljanje zračnega prometa in navigacijske službe zračnega prometa ter

               (i)druga področja, povezana z varnostjo v letalstvu, ob upoštevanju prilog h Konvenciji.

               2.
                     Področje uporabe tega naslova se določi s prilogami, ki zajemajo posamezna področja sodelovanja iz odstavka 1.

               3.
                     Specializirani odbor za varnost v letalstvu lahko priloge iz odstavka 2 sprejme samo, kadar vsaka od pogodbenic potrdi, da standardi, pravila, prakse, postopki in sistemi civilnega letalstva druge pogodbenice zagotavljajo dovolj enakovredno raven varnosti, ki omogoča priznavanje ugotovitev glede skladnosti in certifikatov, ki jih izdajo njeni pristojni organi ali organizacije, ki so jih odobrili navedeni pristojni organi.

               4.
                     V posameznih prilogah iz odstavka 2 so opisani pogoji in metode za vzajemno priznavanje ugotovitev skladnosti in certifikatov ter po potrebi prehodne ureditve.

               5.
                     Tehnični predstavniki lahko oblikujejo izvedbene postopke za posamezne priloge. Tehnične razlike med standardi, pravili, praksami, postopki in sistemi civilnega letalstva pogodbenic so obravnavane v prilogah iz odstavka 2 in izvedbenih postopkih.

               Člen AVSAF.4: Splošne obveznosti

               1.
                     Posamezna pogodbenica prizna ugotovitve skladnosti in certifikate, ki jih izdajo pristojni organi ali odobrene organizacije druge pogodbenice, v skladu s pogoji iz prilog iz člena AVSAF.3(2) [Področje uporabe in izvajanje].

               2.
                     Nobena določba v tem naslovu ne pomeni vzajemnega priznavanja standardov ali tehničnih predpisov pogodbenic.

               3.
                     Pogodbenici zagotavljata, da njuni pristojni organi ostanejo zmožni izpolnjevati in izpolnjujejo svoje obveznosti na podlagi tega naslova.

               Člen AVSAF.5: Ohranitev regulativne pristojnosti

               Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da omejuje pristojnost pogodbenice pri določanju ravni varstva, ki se ji zdi primerna za varnost in okolje, z zakonodajnimi, regulativnimi in upravnimi ukrepi.

               Člen AVSAF.6: Zaščitni ukrepi

               1.
                     Vsaka pogodbenica lahko takoj sprejme vse ustrezne ukrepe, kadar meni, da obstaja utemeljeno tveganje, da bi izdelek civilnega letalstva, storitev ali katera koli dejavnost, ki spada na področje uporabe tega naslova, lahko ogrozila varnost ali okolje, ne bi izpolnjevala zakonodajnih, regulativnih ali upravnih ukrepov, ki se uporabljajo zanjo, ali kako drugače ne bi izpolnjevala zahtev s področja uporabe ustrezne priloge k temu naslovu.

               2.
                     Kadar ena od pogodbenic sprejme ukrepe v skladu z odstavkom 1, drugo pogodbenico pisno obvesti o sprejetju takih ukrepov v 15 delovnih dneh in navede razloge zanje.

               Člen AVSAF.7: Obveščanje

               1.
                     Pogodbenici imenujeta kontaktno točko za obveščanje v zvezi z izvajanjem tega naslova in o njej uradno obvestita druga drugo. Vsa taka obvestila so v angleškem jeziku.

               2.
                     Pogodbenici druga drugi posredujeta seznam pristojnih organov, zatem pa posodobljeni seznam vsakič, ko je to potrebno.

               Člen AVSAF.8: Preglednost, regulativno sodelovanje in vzajemna pomoč

               1.
                     Posamezna pogodbenica zagotovi, da je druga pogodbenica obveščena o njenih zakonih in predpisih, povezanih s tem naslovom, ter vsemi znatnimi spremembami teh zakonov in predpisov.

               2.
                     Pogodbenici se v največji možni meri obveščata o predlaganih pomembnih revizijah svojih zakonov, predpisov, standardov in zahtev ter sistemov za izdajanje certifikatov, če lahko te revizije vplivajo na ta naslov. Pogodbenici druga drugi v največji možni meri data priložnost za predložitev pripomb glede takih revizij in take pripombe ustrezno upoštevata.

               3.
                     Pristojni organi posamezne pogodbenice lahko za namen preiskovanja in reševanja posebnih varnostnih vprašanj pristojnim organom druge pogodbenice omogočijo, da kot opazovalci sodelujejo pri nadzornih dejavnostih drugih organov, kot je določeno v ustrezni prilogi k temu naslovu.

               4.
                     Pristojni organi posamezne pogodbenice za namen spremljanja in inšpekcijskih pregledov po potrebi pomagajo pristojnim organom druge pogodbenice, da pridobijo neoviran dostop do reguliranih subjektov, ki so pod njenim nadzorom.

               5.
                     Za zagotovitev stalnega zaupanja posamezne pogodbenice v zanesljivost postopkov za ugotovitve glede skladnosti druge pogodbenice lahko vsak tehnični predstavnik kot opazovalec sodeluje pri nadzornih dejavnostih drugega tehničnega predstavnika v skladu s postopki, opredeljenimi v prilogah k temu naslovu. Navedeno sodelovanje ne pomeni sistematičnega sodelovanja pri nadzornih dejavnostih druge pogodbenice.

               Člen AVSAF.9: Izmenjava informacij o varnosti

               Pogodbenici brez poseganja v člen AVSAF.11 [Zaupnost in varstvo podatkov in informacij] ter v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v njej:

               (a)druga drugi na zahtevo in pravočasno predložita informacije, ki so na voljo njunima tehničnima predstavnikoma, glede nezgod, resnih incidentov ali dogodkov, ki zadevajo izdelke civilnega letalstva, storitve ali dejavnosti, ki jih urejajo priloge k temu naslovu, in

               (b)si izmenjujeta tudi druge informacije o varnosti, o katerih se dogovorita tehnična predstavnika.

               Člen AVSAF.10: Sodelovanje pri izvršilnih dejavnostih

               Pogodbenici prek svojih tehničnih predstavnikov ali pristojnih organov na zahtevo, ob upoštevanju veljavnih zakonov in drugih predpisov ter razpoložljivosti potrebnih virov, zagotovita vzajemno sodelovanje in pomoč pri preiskavah ali izvršilnih dejavnostih glede vsake domnevne kršitve ali suma kršitve zakonov ali predpisov, ki spadajo na področje uporabe tega naslova. Poleg tega, kadar gre za skupne interese, posamezna pogodbenica drugo nemudoma uradno obvesti o kakršni koli preiskavi.

               Člen AVSAF.11: Zaupnost in varstvo podatkov in informacij

               1.
                     Posamezna pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ohranja zaupnost podatkov in informacij, ki jih na podlagi tega naslova prejme od druge pogodbenice. Take podatke in informacije lahko pogodbenica, ki podatke in informacije prejme, uporablja le za namene tega naslova.

               2.
                     Predvsem pa pogodbenici ob upoštevanju svojih veljavnih zakonov in drugih predpisov tretji osebi, vključno z javnostjo, ne razkrijeta nobenih podatkov in informacij ter svojim pristojnim organom ne dovolita, da tretji osebi, vključno z javnostjo, razkrijejo kakršne koli podatke in informacije, ki sta jih druga od druge prejeli na podlagi tega naslova in pomenijo poslovne skrivnosti, intelektualno lastnino, zaupne poslovne ali finančne informacije, zaščitene podatke ali informacije, ki se nanašajo na preiskavo, ki poteka. V ta namen se ti podatki in informacije štejejo za zaupne.

               3.
                     Pogodbenica ali pristojni organ pogodbenice lahko ob predložitvi podatkov ali informacij drugi pogodbenici ali pristojnemu organu druge pogodbenice določi podatke ali informacije, ki jih šteje za zaupne in izvzete iz razkritja. V tem primeru pogodbenica ali pristojni organ pogodbenice take podatke ali informacije jasno označi kot zaupne.

               4.
                     Če se ena pogodbenica ne strinja z določitvijo s strani druge pogodbenice ali pristojnega organa navedene pogodbenice v skladu z odstavkom 3, lahko prva pogodbenica zahteva posvetovanje z drugo pogodbenico, na katerem bosta obravnavali zadevno vprašanje.

               5.
                     Vsaka pogodbenica sprejme vse razumne previdnostne ukrepe za varstvo podatkov in informacij, prejetih na podlagi tega naslova, pred nepooblaščenim razkritjem.

               6.
                     Pogodbenica, ki na podlagi tega naslova prejme podatke in informacije od druge pogodbenice, ne pridobi nobenih lastninskih pravic na takih podatkih in informacija, s tem ko jih prejme od druge pogodbenice.

               Člen AVSAF.12: Sprejetje in spremembe prilog k temu naslovu

               Specializirani odbor o varnosti v letalstvu lahko spremeni PRILOGO AVSAF-1 [Certificiranje plovnosti in okoljsko certificiranje] k temu naslovu, sprejme ali spremeni priloge, ki so določene v členu AVSAF.3(2) [Področje uporabe in izvajanje], ter črta katero koli prilogo.

               Člen AVSAF.13: Povrnitev stroškov

               Posamezna pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da so vse pristojbine ali takse, ki jih sama ali njen tehnični predstavnik naloži pravni ali fizični osebi, katere dejavnosti se urejajo s tem naslovom, pravične, razumne in sorazmerne z zagotovljenimi storitvami ter ne ustvarjajo ovire za trgovanje.

               Člen AVSAF.14: Drugi sporazumi in predhodni dogovori

               1.
                     Ob začetku veljavnosti ta naslov nadomesti vse dvostranske sporazume ali dogovore o varnosti v letalstvu med državami članicami Evropske unije in Združenim kraljestvom glede vseh zadev iz tega naslova, ki se izvaja v skladu s členom AVSAF.3 [Področje uporabe in izvajanje].

               2.
                     Tehnična predstavnika sprejmeta potrebne ukrepe za revizijo ali odpoved predhodnih dogovorov med njima, kakor je ustrezno.

               3.
                     Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 ta naslov v ničemer ne vpliva na pravice in obveznosti pogodbenic v skladu s katerim koli drugim mednarodnim sporazumom.

               Člen AVSAF.15: Začasna ustavitev obveznosti vzajemnega priznavanja

               1.
                     Pogodbenica ima pravico, da v celoti ali delno začasno ustavi svoje obveznosti vzajemnega priznavanja iz odstavka 1 člena AVSAF.4 [Splošne obveznosti], če druga pogodbenica bistveno krši svoje obveznosti iz tega naslova.

               2.
                     Pogodbenica pred uveljavljanjem svoje pravice do začasne ustavitve obveznosti vzajemnega priznavanja zahteva posvetovanja, da bi drugo pogodbenico pozvala k sprejetju popravnih ukrepov. Pogodbenici med posvetovanji po potrebi preučita učinke začasne ustavitve.

               3.
                     Pravice na podlagi tega člena se uveljavljajo le, če druga pogodbenica v primernem časovnem obdobju po posvetovanjih ne sprejme popravnih ukrepov. Če pogodbenica uveljavlja pravico na podlagi tega člena, o svoji nameri o začasni ustavitvi obveznosti vzajemnega priznavanja pisno uradno obvesti drugo pogodbenico in obrazloži razloge za začasno ustavitev.

               4.
                     Taka začasna ustavitev začne veljati 30 dni po datumu uradnega obvestila, razen če pred koncem navedenega obdobja pogodbenica, ki je sprožila začasno ustavitev, druge pogodbenice pisno ne obvesti, da preklicuje svoje uradno obvestilo.

               5.
                     Taka začasna ustavitev ne vpliva na veljavnost ugotovitev glede skladnosti in certifikatov, ki jih pristojni organi ali odobrene organizacije druge pogodbenice izdajo pred datumom začetka veljavnosti začasne ustavitve. Vsaka taka začasna ustavitev, ki je začela veljati, se lahko razveljavi takoj po izmenjavi diplomatskih not v ta namen med pogodbenicama.

               Člen AVSAF.16: Odpoved tega naslova

               Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in člena FISH.17 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta naslov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila.

               TRETJI RAZDELEK: CESTNI PREVOZ

               Naslov I: Cestni prevoz blaga

               Člen ROAD.1: Cilj

               1.V zvezi s cestnim prevozom blaga je cilj tega naslova zagotoviti stalno povezljivost med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic ter določiti pravila, ki se uporabljajo za tak prevoz.

               2.Pogodbenici se strinjata, da ne bosta sprejemali diskriminatornih ukrepov pri uporabi tega naslova.

               3.To poglavje ne vpliva na prevoz blaga znotraj ozemlja ene od pogodbenic, ki ga opravlja cestni prevoznik blaga s sedežem na navedenem ozemlju.

               Člen ROAD.2: Področje uporabe

               1.Ta naslov se uporablja za cestni prevoz blaga za komercialne namene med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic ter ne posega v uporabo pravil Evropske konference ministrov za promet.

               2.Vsak cestni prevoz blaga, za katerega ni prejeto neposredno ali posredno plačilo, ki neposredno ali posredno ne daje prihodka vozniku vozila ali drugim osebam in ki ni povezan s poslovno dejavnostjo, se šteje za prevoz blaga za nekomercialne namene.

               Člen ROAD.3: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu in poleg opredelitev pojmov iz člena [SERVIN 1.2] [Opredelitve pojmov] prvega poglavja naslova II razdelka ena drugega dela [Storitve in naložbe] se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„vozilo“ pomeni motorno vozilo, registrirano na ozemlju pogodbenice, ali skupino vozil, med katerimi je motorno vozilo, registrirano na ozemlju pogodbenice, ki se uporablja izključno za prevoz blaga;

               (b)„cestni prevoznik blaga“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki se ukvarja s prevozom blaga za komercialne namene z uporabo vozila;

               (c)„cestni prevoznik blaga v pogodbenici“ pomeni cestnega prevoznika blaga, ki je pravna oseba s sedežem na ozemlju pogodbenice ali fizična oseba v pogodbenici;

               (d)„pogodbenica, v kateri je sedež“, pomeni pogodbenico, kjer ima sedež cestni prevoznik blaga;

               (e)„voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo, čeprav le za krajši čas, ali se po službeni dolžnosti prevaža v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo;

               (f)„tranzit“ pomeni premikanje vozil skozi ozemlje pogodbenice brez natovarjanja ali raztovarjanja blaga;

               (g) „regulativni ukrepi“ pomenijo:

               (i)za Unijo:

               (A)uredbe in direktive, kakor je določeno v členu 288 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); ter

               (B)izvedbene in delegirane akte, kakor so določeni v členu 290 oziroma 291 PDEU; in

               (ii) za Združeno kraljestvo:

               (A)primarno zakonodajo; in

               (B)sekundarno zakonodajo.

               Člen ROAD.4 Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic

               1.Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga pogodbenice opravljajo:

               (a)vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, na ozemlje druge pogodbenice in obratno s tranzitom skozi ozemlje tretje države ali brez takega tranzita;

               (b)vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, na ozemlje iste pogodbenice s tranzitom skozi ozemlje druge pogodbenice;

               (c)vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, in na njeno ozemlje s tranzitom skozi ozemlje druge pogodbenice;

               (d)prazne vožnje z vozilom v povezavi z vožnjami iz točk (a) do (c).

               2.Cestni prevozniki blaga v pogodbenici lahko vožnjo iz odstavka 1 opravijo samo, če:

               (a)imajo veljavno licenco, izdano v skladu s členom ROAD.5 [Zahteve za prevoznike], razen v primerih iz člena ROAD.6 [Izvzetja iz zahtev za izdajo licenc], ter

               (b)vožnjo opravijo vozniki, ki imajo spričevalo o strokovni usposobljenosti v skladu s členom ROAD.7(1) [Zahteve za voznike].

               3.Ob upoštevanju odstavka 6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva opravijo do dve vožnji z naloženim vozilom iz ene države članice v drugo državo članico, ne da bi se vrnili na ozemlje Združenega kraljestva, če take vožnje sledijo vožnji iz ozemlja Združenega kraljestva, ki je dovoljeno na podlagi odstavka 1(a).

               4.Brez poseganja v odstavek 5, ob upoštevanju odstavka 6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva opravijo eno vožnjo z naloženim vozilom na ozemlju države članice Unije, če taka vožnja:

               (a)sledi vožnji z ozemlja Združenega kraljestva, ki je dovoljena na podlagi odstavka 1(a), ter

               (b)se opravi v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a), na ozemlju navedene države članice Unije.

               5.Ob upoštevanju odstavka 6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva s sedežem na Severnem Irskem opravijo do dve vožnji z naloženim vozilom na ozemlju Irske, če:

               (a)taki vožnji sledi vožnja z ozemlja Severne Irske, ki je dovoljena na podlagi odstavka 1(a), ter

               (b)se taka vožnja opravi v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a), na ozemlju Irske.

               6.Cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva lahko v skladu z odstavki 3, 4 in 5 opravijo največ dve vožnji na ozemlju Unije, preden se morajo vrniti na ozemlje Združenega kraljestva.

               7.Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga iz Unije opravijo do dve vožnji z naloženim vozilom na ozemlju Združenega kraljestva, če:

               (a)taki vožnji sledi vožnja z ozemlja Unije, ki je dovoljena na podlagi odstavka 1(a), ter

               (b)se taka vožnja opravi v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a), na ozemlju Združenega kraljestva.

               Člen ROAD.5: Zahteve za prevoznike

               1.Cestni prevozniki blaga pogodbenice, ki opravljajo vožnjo iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic], imajo veljavno licenco, izdano v skladu z odstavkom 2.

               2.Licence se v skladu s pravom pogodbenic izdajo samo cestnim prevoznikom blaga, ki izpolnjujejo zahteve iz oddelka 1 dela A priloge ROAD-1, ki ureja dostop do in opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika blaga.

               3.V vozilu mora biti shranjena overjena verodostojna kopija licence, ki jo je treba na zahtevo pokazati kateremu koli inšpektorju, ki ga je pooblastila posamezna pogodbenica. Licenca in overjene verodostojne kopije ustrezajo vzorcem iz Dodatka ROAD.A.1.3 iz dela A Priloge ROAD-1, kjer so določeni tudi pogoji za njihovo uporabo. Vsebujejo vsaj dva varnostna elementa iz Dodatka ROAD.A.1.4 iz dela A Priloge ROAD-1.

               4.Cestni prevozniki blaga izpolnjujejo zahteve iz oddelka 2 dela A Priloge ROAD-1, ki določajo zahteve za napotitev voznikov pri opravljanju vožnje iz člena ROAD.4(3)–(7) [Prevoz blaga med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic].

               Člen ROAD.6: Izvzetja iz zahtev za izdajanje licenc

               Brez veljavne licence iz člena 5 [Zahteve za prevoznike] se lahko opravljajo naslednje vrste prevoza blaga in prazne vožnje, ki potekajo v povezavi s takim prevozom:

               (a)prevoz pošte kot univerzalna storitev;

               (b)prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila;

               (c)do 20. februarja 2022 prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, vključno s priklopnimi vozili, ne presega 3,5 tone;

               (d)od 21. februarja 2022 prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, vključno s priklopnimi vozili, ne presega 2,5 tone;

               (e)prevoz zdravil, aparatov, opreme in drugih izdelkov za zdravstveno oskrbo pri nujni pomoči, zlasti v primeru naravnih nesreč in za humanitarno pomoč;

               (f)prevoz blaga z vozili, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (I)blago, ki se prevaža, je last cestnega prevoznika blaga oziroma ga je prevoznik prodal, kupil, dal v najem ali najel, izdelal, pridobil, obdelal ali popravil;

               (II)namen vožnje je prepeljati blago v prostore cestnega prevoznika blaga ali iz njih oziroma jih premakniti znotraj ali zunaj teh prostorov za lastne potrebe;

               (III)vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, vozi osebje, zaposleno pri cestnem prevozniku blaga, oziroma osebje, ki mu je dano na voljo, na podlagi pogodbene obveze;

               (IV)vozila, ki prevažajo blago, so last cestnega prevoznika blaga oziroma jih je cestni prevoznik blaga kupil z odloženim plačilom ali najel ter

               (V)tak prevoz je samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti cestnega prevoznika blaga;

               (g)prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena hitrost ne presega 40 km/h.

               Člen ROAD.7: Zahteve za voznike

               1
                     Vozniki vozil, ki opravljajo vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic]:

               (a)imajo spričevalo o strokovni usposobljenosti, izdano v skladu z oddelkom 1 dela B Priloge ROAD-1, ter

               (b)upoštevajo pravila o času vožnje in delovnem času, času počitka, odmorih in uporabi tahografa v skladu z oddelki 2 do 4 dela B Priloge ROAD-1.

               2.
                     Namesto točke (b) odstavka 1 se za mednarodni cestni prevoz, ki deloma poteka zunaj ozemlja pogodbenic, za celotno vožnjo uporablja Evropski sporazum o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), podpisan 1. julija 1970 v Ženevi.

               Člen ROAD.8: Zahteve za vozila

               1.Pogodbenica vozila, ki opravlja vožnjo iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic], ne zavrne ali prepove njegove uporabe na svojem ozemlju, če vozilo izpolnjuje zahteve iz oddelka 1 dela C Priloge ROAD-1.

               2.Vozila, ki opravljajo vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic], so opremljena s tahografom, ki je izdelan, nameščen, se uporablja, testira in kontrolira v skladu z oddelkom 2 dela C Priloge ROAD-1.

               Člen ROAD.9: Pravila o cestnem prometu

               Vozniki vozil, ki opravljajo prevoz blaga v skladu s tem naslovom, na ozemlju druge pogodbenice upoštevajo nacionalno zakonodajo in predpise, ki na navedenem ozemlju veljajo za cestni promet.

               Člen ROAD.10: Priprava zakonodaje in oblikovanje specializiranega odbora

               1.
                     Kadar pogodbenica predlaga nov regulativni ukrep na področju iz Priloge ROAD-1:

               (a)čim prej obvesti drugo pogodbenico o predlaganem regulativnem ukrepu in

               (b)drugo pogodbenico sproti obvešča o napredku v zvezi z regulativnim ukrepom.

               2.
                     Na zahtevo ene od pogodbenic se v okviru specializiranega odbora za cestni promet najpozneje dva meseca po predložitvi zahtevka izmenjajo mnenja o tem, ali bi se predlagani novi regulativni ukrep uporabljal za vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic] ali ne.

               3.
                     Kadar pogodbenica sprejme nov regulativni ukrep iz odstavka 1, uradno obvesti drugo pogodbenico in predloži besedilo novega regulativnega ukrepa v enem tednu od objave.

               4.
                     Specializirani odbor za cestni promet se sestane, da bi na zahtevo katere koli pogodbenice razpravljal o vseh sprejetih novih regulativnih ukrepih, in sicer v dveh mesecih od predložitve zahtevka, ne glede na to, ali je bilo uradno obvestilo poslano v skladu z odstavkom 1 ali 3 ali pa je potekala razprava v skladu z odstavkom 2.

               5.
                     Specializirani odbor za cestni promet lahko:

               (a)spremeni Prilogo ROAD-1, da se upošteva regulativni in/ali tehnološki razvoj ali zagotovi zadovoljivo izvajanje tega naslova;

               (b)potrdi, da so spremembe, ki jih uvaja novi regulativni ukrep, skladne s Prilogo ROAD-1, ali

               (c)določi kakršen koli drug ukrep, da zaščiti pravilno delovanje tega naslova.

               Člen ROAD.11: Popravni ukrepi

               1
                     Če pogodbenica meni, da je druga pogodbenica sprejela nov regulativni ukrep, ki ni skladen z zahtevami Priloge ROAD-1, zlasti kadar specializirani odbor za cestni prevoz ni sprejel odločitve na podlagi člena 10(5) [Priprava zakonodaje in oblikovanje specializiranega odbora], druga pogodbenica pa kljub temu uporablja določbe novega regulativnega ukrepa za cestne prevoznike, voznike ali vozila prvonavedene pogodbenice, lahko pogodbenica po obvestitvi druge pogodbenice sprejme ustrezne popravne ukrepe, vključno z začasnim preklicem obveznosti na podlagi tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, če taki ukrepi:

               (a)ne presegajo ravni, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi novega regulativnega ukrepa, ki ga je sprejela druga pogodbenica in ki ne izpolnjuje zahtev iz Priloge ROAD-1, in

               (b)začnejo veljati najprej sedem koledarskih dni po tem, ko pogodbenica, ki namerava sprejeti take ukrepe, o tem drugo pogodbenico obvesti v skladu s tem odstavkom.

               2.
                     Ustrezni popravni ukrepi se prenehajo uporabljati:

               (a)ko se pogodbenica, ki je sprejela take ukrepe, prepriča, da druga pogodbenica izpolnjuje svoje obveznosti iz tega naslova; ali

               (b)v skladu z odločitvijo arbitražnega sodišča.

               3.Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni sporazum drugi pogodbenici preprečiti začasni preklic obveznosti iz tega člena.

               Člen ROAD.12: Obdavčitev

               1.Vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga v skladu s tem naslovom, so oproščena davkov in dajatev, ki se pobirajo za posedovanje ali promet vozil na ozemlju druge pogodbenice.

               2.Oprostitev iz odstavka 1 se ne uporablja za:

               (a)davek ali dajatev na porabo goriva;

               (b)pristojbino za uporabo ceste ali omrežja cest; ali

               (c)pristojbino za uporabo določenih mostov, predorov ali trajektov.

               3.Gorivo, vsebovano v standardnih rezervoarjih vozil in posebnih začasno sprejetih zabojnikov, ki se uporablja neposredno za pogon in, kjer je primerno, za delovanje hladilnih in drugih sistemov med prevozom, ter maziva, ki so prisotna v motornih vozilih in so potrebna za njihovo normalno delovanje med vožnjo, so oproščena carin in drugih davkov in dajatev, kot so DDV in trošarine, ter se zanje ne uporabljajo nobene uvozne omejitve.

               4.Nadomestni deli, uvoženi za popravilo vozila na ozemlju ene pogodbenice, ki je bilo registrirano ali dano v promet v drugi pogodbenici, se dovolijo v okviru carin prostega začasnega uvoza in brez prepovedi ali omejitve uvoza. Za nadomeščene dele se uporabljajo carine in drugi davki (DDV) ter se ponovno izvozijo ali uničijo pod nadzorom carinskih organov druge pogodbenice.

               Člen ROAD.13: Obveznosti iz drugih naslovov

               Člena SERVIN 3.2 [Dostop do trga] in SERVIN 3.4 [Nacionalna obravnava] tretjega poglavja naslova II prvega razdelka drugega dela tega sporazuma sta vključena v ta naslov, sta njegov sestavni del in se uporabljata za obravnavanje cestnih prevoznikov blaga, ki opravljajo vožnje v skladu s členom ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic].

               Člen ROAD.14: Odpoved tega naslova

               5. Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in člena FISH.17 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta naslov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila.

               Naslov II: Cestni prevoz potnikov

               Člen X: Področje uporabe

               1.V zvezi s cestnim prevozom potnikov je cilj tega naslova zagotoviti stalno povezljivost med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic in določiti pravila, ki se uporabljajo za tak prevoz. Uporablja se za občasni, linijski in posebni linijski avtobusni potniški prevoz med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic.

               2.Pogodbenici se strinjata, da ne bosta sprejemali diskriminatornih ukrepov pri uporabi tega naslova.

               3.Ta naslov ne vpliva na potniški prevoz znotraj ozemlja ene od pogodbenic, ki ga opravlja cestni prevoznik v potniškem prometu s sedežem na navedenem ozemlju.

               Člen X+1: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu in poleg opredelitev pojmov iz člena SERVIN 1.2 [Opredelitve pojmov] prvega poglavja naslova II prvega razdelka drugega dela [Storitve in naložbe] se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„avtobusi“ pomenijo vozila, ki so po svoji konstrukciji in opremi primerna in namenjena za prevoz več kakor devet oseb, vključno z voznikom;

               (b)„storitve potniškega prevoza“ pomenijo cestne avtobusne prevozne storitve za javnost ali posebne kategorije uporabnikov, ki se opravljajo v zameno za plačilo s strani osebe, ki se prevaža, ali organizatorja prevoza;

               (c)„cestni prevoznik v potniškem prometu“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali je odvisna od organa, ki ima tako pravno osebnost, ki opravlja storitve potniškega prevoza;

               (d)„cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici“ pomeni cestnega prevoznika v potniškem prometu, ki ima sedež na ozemlju pogodbenice ali je fizična oseba v pogodbenici;

               (e)„linijski prevozi“ pomenijo storitve potniškega prevoza, ki se opravljajo v določenih časovnih presledkih na naprej določeni progi, pri čemer potniki lahko vstopajo ali izstopajo na vnaprej določenih postajališčih;

               (f)„posebni linijski prevozi“ pomenijo prevoze samo določenih vrst potnikov in izključujejo ostale potnike, ne glede na to, kdo jih organizira, kadar se take storitve opravljajo pod pogoji, določenimi za linijske prevoze. Posebni linijski prevozi zajemajo:

               (I)prevoz delavcev med domom in delovnim mestom ter

               (II)prevoz dijakov in študentov do izobraževalnih ustanov in nazaj.

               Čeprav se lahko posebni linijski prevoz razlikuje glede na potrebe uporabnikov, se uvršča med linijske prevoze;

               (g)„skupina“ pomeni kar koli od naslednjega:

               (I)eno ali več pridruženih fizičnih ali pravnih oseb in njihovo matično fizično ali pravno osebo ali osebe;

               (II)eno ali več pridruženih fizičnih oseb ali pravne osebe z isto matično fizično ali pravno osebo ali osebami;

               (h)„Sporazum Interbus“ pomeni Sporazum o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov, kot je bil naknadno spremenjen, ki je začel veljati 1. januarja 2003;

               (i)„tranzit“ pomeni premikanje avtobusov skozi ozemlje pogodbenice brez vstopanja ali izstopanja potnikov;

               (j)„občasni prevozi“ so storitev, ki ne ustreza opredelitvi linijskih prevozov niti posebnih linijskih prevozov in za katero je značilno zlasti, da se prevažajo skupine potnikov, zbrane na pobudo naročnika prevoza ali cestnega prevoznika v potniškem prometu.

               Člen X+2: Avtobusni potniški prevoz med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic

               1.Cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici lahko med opravljanjem linijskih in posebnih linijskih prevozov opravljajo vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice s tranzitom skozi ozemlje tretje države ali brez takega tranzita in prazne vožnje, povezane s takimi vožnjami.

               2.Cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici lahko med opravljanjem linijskih in posebnih linijskih prevozov opravljajo vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, na katerem ima cestni prevoznik v potniškem prometu sedež, na ozemlje iste pogodbenice s tranzitom skozi ozemlje druge pogodbenice in prazne vožnje, povezane s takimi vožnjami.

               3.Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici ne sme opravljati linijskih ali posebnih linijskih prevozov z odhodnim in namembnim krajem na ozemlju druge pogodbenice.

               4.Kadar je storitev potniškega prevoza iz odstavka 1 del storitve z namembnim ali odhodnim krajem na ozemlju pogodbenice, na katerem ima cestni prevoznik v potniškem prometu sedež, lahko potniki na poti vstopajo ali izstopajo na ozemlju druge pogodbenice, če je postajališče odobreno v skladu s pravili, ki se uporabljajo za navedeno ozemlje.

               5.Kadar je storitev potniškega prevoza iz tega člena del mednarodnega linijskega ali posebnega linijskega prevoza med Irsko in Združenim kraljestvom v zvezi s Severno Irsko, lahko potniki na ozemlju ene pogodbenice vstopajo na avtobus ali izstopajo iz avtobusa cestnega prevoznika v potniškem prometu s sedežem v drugi pogodbenici.

               6.Cestni prevozniki v potniškem prometu s sedežem na ozemlju ene pogodbenice lahko začasno opravljajo občasne prevoze na irskem otoku, pri čemer potniki vstopajo na avtobus ali izstopajo iz avtobusa na ozemlju druge pogodbenice.

               7.Cestni prevozniki v potniškem prometu lahko med opravljanjem občasnih prevozov opravijo vožnjo z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice skozi ozemlje druge pogodbenice na ozemlje nepogodbenice Sporazuma Interbus, vključno s povezano prazno vožnjo.

               8.Storitve potniškega prevoza iz tega člena se opravljajo z avtobusi, registriranimi v pogodbenici, v kateri ima sedež oziroma v kateri prebiva cestni prevoznik v potniškem prometu. Ti avtobusi izpolnjujejo tehnične standarde iz Priloge 2 k Sporazumu Interbus.

               Člen X+3: Pogoji za opravljanje prevoza iz člena X+2

               1.Linijske prevoze lahko opravljajo vsi cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici, pri čemer lahko za take prevoze po potrebi velja obvezna rezervacija.

               2.Za opravljanje linijskih in posebnih linijskih prevozov je potrebno dovoljenje v skladu s členom X+4 in odstavkom 6.

               3.Na rednost izvajanja prevoza ne vpliva nobena prilagoditev pogojev prevoza.

               4.Organizacijo vzporednih ali začasnih prevozov, ki so namenjeni istim osebam kot obstoječi linijski prevozi, neustavljanje na nekaterih postajališčih in ustavljanje na dodatnih postajališčih pri obstoječih linijskih prevozih urejajo enaka pravila, kot se uporabljajo za obstoječe linijske prevoze.

               5.Uporabljata se oddelka V (Socialne določbe) in VI (Carinske in davčne določbe) Sporazuma Interbus ter prilogi I (Zahteve za prevoznike potnikov v cestnem prometu) in II (Tehnični standardi za avtobuse) k Sporazumu Interbus.

               6.Šest mesecev po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma se za posebne linijske prevoze ne zahteva dovoljenje, če so zajeti v pogodbi, sklenjeni med organizatorjem in cestnim prevoznikom v potniškem prometu.

               7.Za občasne prevoze iz tega naslova v skladu s členom X+(2) dovoljenje ni potrebno. Vendar se za organizacijo vzporednih ali začasnih prevozov, ki so primerljivi z obstoječimi linijskimi prevozi in so namenjeni istim osebam kot obstoječi linijski prevozi, zahteva dovoljenje v skladu z oddelkom VIII Sporazuma Interbus.

               Člen X+4: Dovoljenje

               1.Dovoljenja za prevoz iz člena X+2 izda pristojni organ pogodbenice, na ozemlju katere ima sedež cestni prevoznik v potniškem prometu (v nadaljnjem besedilu: organ za izdajo dovoljenja).

               2.V primeru cestnega prevoznika v potniškem prometu s sedežem v Uniji je organ za izdajo dovoljenja pristojni organ države članice odhodnega ali namembnega kraja.

               3.V primeru skupine cestnih prevoznikov v potniškem prometu, ki namerava opravljati prevoze iz člena X+2, je organ za izdajo dovoljenja pristojni organ, na katerega se naslovi vloga v skladu z drugim pododstavkom člena X+5(1).

               4.Dovoljenja se izdajo za cestnega prevoznika v potniškem prometu in so neprenosljiva. Vendar lahko cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici, ki mu je bilo odobreno dovoljenje, s privolitvijo organa za izdajo dovoljenja opravlja prevoz prek podizvajalca, če je taka možnost v skladu z zakonodajo pogodbenice. V tem primeru sta ime podizvajalca in njegova funkcija navedena v dovoljenju. Podizvajalec je cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici in spoštuje vse določbe tega naslova.

               V primeru skupine cestnih prevoznikov v potniškem prometu, ki namerava opravljati prevoze iz člena X+2, se dovoljenje izda za vse cestne prevoznike v potniškem prometu iz skupine, na njem pa so navedena vsa njihova imena. Izroči se cestnim prevoznikom v potniškem prometu, ki so jih za ta namen pooblastili drugi cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici in za katero so zaprosili, drugim cestnim prevoznikom v potniškem prometu pa se izročijo overjene verodostojne kopije.

               5.Brez poseganja v člen X+6(3) je dovoljenje veljavno največ pet let. Krajše obdobje se lahko določi na zahtevo vložnik ali ob soglasju pristojnih organov pogodbenic, na ozemlju katerih vstopajo ali izstopajo potniki.

               6.V dovoljenju se navedejo:

               (a)vrsta prevoza;

               (b)proga, zlasti odhodni in namembni kraj;

               (c)rok veljavnosti dovoljenja; in

               (d)postajališča in vozni red.

               7.Dovoljenja so v skladu z vzorcem iz Priloge ROAD-2.

               8.Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici, ki opravlja prevoze iz člena X+2, lahko začasno in v izjemnih primerih uporabi dodatna vozila. Ta dodatna vozila se lahko uporabijo le pod enakimi pogoji, kot so navedeni v dovoljenju iz odstavka 6.

               V takem primeru cestni prevoznik v potniškem prometu poleg dokumentov iz člena X+10(1) in (2) zagotovi, da je v vozilu izvod pogodbe med cestnim prevoznikom v potniškem prometu, ki izvaja linijski ali posebni linijski prevoz, in podjetjem, ki zagotavlja dodatna vozila, ali enakovreden dokument, da se lahko predloži na zahtevo katerega koli pooblaščenega inšpektorja.

               Člen X+5: Predložitev vloge za dovoljenje

               1.Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici vlogo za dovoljenje predloži organu za izdajo dovoljenja iz člena X+4(1).

               Za vsak prevoz se predloži samo ena vloga. V primerih iz člena X+4(3) jo predloži prevoznik, ki ga za to pooblastijo drugi prevozniki. Vloga se naslovi na organ za izdajo dovoljenja pogodbenice, kjer ima sedež cestni prevoznik v potniškem prometu, ki jo predloži.

               2.Vloga za izdajo dovoljenja se predloži na podlagi vzorca iz Priloge ROAD-3.

               3.Cestni prevoznik v potniškem prometu, ki predloži vlogo za dovoljenje, navede vse dodatne informacije, ki so po njegovem mnenju pomembne ali ki jih zahteva organ za izdajo dovoljenja, zlasti dokumente, navedene v Prilogi ROAD-3.

               Člen X+6: Postopek za izdajo dovoljenja

               1.Dovoljenje se izda v soglasju s pristojnimi organi druge pogodbenice, na ozemlju katere potniki vstopajo ali izstopajo. Organ za izdajo dovoljenja takim pristojnim organom in pristojnim organom pogodbenic, skozi ozemlja katerih poteka prevoz, ne da bi na njem potniki vstopali ali izstopali, pošlje kopijo vloge in kopije vseh drugih zadevnih dokumentov ter svojo oceno.

               V primeru Unije so pristojni organi iz prvega dela tega odstavka organi držav članic, na ozemlju katerih potniki vstopajo ali izstopajo ter skozi ozemlja katerih poteka prevoz, ne da bi potniki vstopali ali izstopali.

               2.Pristojni organi, od katerih se je zahtevalo soglasje, v štirih mesecih obvestijo organ za izdajo dovoljenja o svoji odločitvi glede vloge. Ta rok se šteje od datuma prejema zahteve za soglasje, ki je zapisan na potrdilu o prejemu. Če pristojni organi, od katerih se je zahtevalo soglasje, vlogo zavrnejo, v odločitvi navedejo ustrezne razloge. Če organ za izdajo dovoljenja odgovora ne prejme v štirih mesecih, se šteje, da so zadevni pristojni organi dali soglasje, in organ za izdajo dovoljenja lahko izda dovoljenje.

               Pristojni organi, skozi katerih ozemlje poteka prevoz, ne da bi potniki vstopali ali izstopali, lahko v štirih mesecih organu za izdajo dovoljenja sporočijo svoje pripombe.

               3.Za storitve, ki so bile odobrene na podlagi Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
                  70
                pred koncem prehodnega obdobja in za katere dovoljenje poteče ob koncu prehodnega obdobja, velja naslednje:

               (a)kadar so ob upoštevanju sprememb, ki so potrebne za uskladitev s členom X+2, pogoji prevoza enaki tistim, ki so določeni v dovoljenju, izdanem na podlagi Uredbe (ES) št. 1073/2009, lahko ustrezni organ za izdajo dovoljenja iz tega naslova na podlagi vloge ali sicer cestnemu prevozniku izda ustrezno dovoljenje, odobreno na podlagi tega naslova. Kadar se izda tako dovoljenje, se šteje, da je bilo dano soglasje pristojnih organov, na ozemlju katerih potniki vstopajo ali izstopajo, kot je navedeno v odstavku 2. Ti pristojni organi in pristojni organi, skozi katerih ozemlje poteka prevoz, ne da bi potniki vstopali ali izstopali, lahko organu za izdajo dovoljenja kadar koli sporočijo svoje morebitne pripombe;

               (b)kadar se uporablja točka (a), obdobje veljavnosti ustreznega dovoljenja, izdanega na podlagi tega naslova, ne traja dlje kot do zadnjega dne obdobja veljavnosti, določenega v predhodno izdanem dovoljenju na podlagi Uredbe (ES) št. 1073/2009.

               4.Organ za izdajo dovoljenja o vlogi odloči najpozneje v šestih mesecih od dneva predložitve vloge s strani cestnega prevoznika v potniškem prometu.

               5.Dovoljenje se izda, razen če:

               (a)vložnik ni sposoben opraviti prevoza, ki je predmet vloge, z opremo, s katero neposredno razpolaga;

               (b)vložnik ni upošteval nacionalne ali mednarodne zakonodaje o cestnem prevozu, še zlasti glede pogojev in zahtev v zvezi z dovoljenji za mednarodne cestne prevoze potnikov, ali pa je resno kršil zakonodajo pogodbenice na področju cestnega prevoza, predvsem v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za vozila ter čas vožnje in počitka za voznike;

               (c)v primeru vloge za podaljšanje dovoljenja niso bili izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja;

               (d)pogodbenica na podlagi podrobne analize meni, da bi zadevni prevoz resno vplival na uspešnost opravljanja primerljivega prevoza, za katerega se v skladu s pravom pogodbenice uporablja ena ali več pogodb za opravljanje javne službe na zadevnih neposrednih odsekih. V takem primeru pogodbenica brez diskriminacije določi merila za ugotavljanje, ali bi prevoz, za katerega se zahteva dovoljenje, resno vplival na uspešnost opravljanja zgoraj navedenega primerljivega prevoza, in jih sporoči drugi pogodbenici iz odstavka 1 ali

               (e)pogodbenica na podlagi podrobne analize meni, da poglavitni namen storitve ni prevoz potnikov med postajališči na ozemljih pogodbenic.

               Če obstoječi prevoz resno vpliva na uspešnost opravljanja primerljivega prevoza, za katerega se v skladu s pravom pogodbenice uporablja ena ali več pogodb za opravljanje javne službe na zadevnih neposrednih odsekih, zaradi izjemnih razlogov, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času izdaje dovoljenja, lahko pogodbenica v soglasju z drugo pogodbenico začasno ali za stalno odvzame dovoljenje za opravljanje mednarodnega avtobusnega prevoza, če cestnega prevoznika v potniškem prometu o tem obvesti šest mesecev vnaprej.

               Dejstvo, da cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici ponuja storitve po nižjih cenah kot drugi cestni prevozniki v potniškem prometu, ali dejstvo, da zadevno prometno povezavo že zagotavljajo drugi cestni prevozniki v potniškem prometu, samo po sebi še ni razlog za zavrnitev vloge.

               6.Organ za izdajo dovoljenja po končanem postopku, določenem v odstavkih 1 do 5, dovoljenje odobri ali formalno zavrne vlogo.

               V odločitvah o zavrnitvi vloge se navedejo razlogi za zavrnitev. Pogodbenici prevoznim podjetjem zagotovita možnost, da v primeru zavrnitve njihove vloge predložijo pripombe.

               Organ za izdajo dovoljenja o svoji odločitvi obvesti pristojne organe druge pogodbenice in jim pošlje kopijo vsakega dovoljenja.

               Člen X+7: Podaljšanje in sprememba dovoljenja

               1.Člen X+6 se smiselno uporablja za vloge za podaljšanje dovoljenj ali za spremembo pogojev, pod katerimi je treba opravljati prevoze, za katere se zahteva dovoljenje.

               2.Če se obstoječe dovoljenje izteče v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, je rok, v katerem pristojni organi iz člena X+6(2) obvestijo organ za izdajo dovoljenja o svojem soglasju ali pripombah v zvezi z vlogo v skladu z navedenim členom, dva meseca.

               3.V primeru manjših sprememb pogojev prevoza, zlasti prilagajanja časovnih presledkov, voznin in voznih redov, mora organ za izdajo dovoljenja pristojne organe druge pogodbenice obvestiti samo o informacijah, ki se nanašajo na spremembo. Sprememba voznih redov ali časovnih presledkov, ki vpliva na časovno razporeditev nadzora na mejah med pogodbenicama ali na mejah s tretjimi državami, se ne šteje za majhno spremembo.

               Člen X+8: Iztek veljavnosti dovoljenja

               1.Ne glede na člen X+6(3) se veljavnost dovoljenja za prevoz iz člena X+2 izteče ob koncu obdobja njegove veljavnosti ali tri mesece po tistem, ko organ za izdajo dovoljenja prejme obvestilo imetnika dovoljenja, da namerava prenehati opravljati prevoz. V takem obvestilu se navedejo ustrezni razlogi.

               2.Če ni več povpraševanja po prevozu, je odpovedni rok iz odstavka 1 en mesec.

               3.Organ za izdajo dovoljenja obvesti pristojne organe druge pogodbenice, da se je dovoljenju iztekla veljavnost.

               4.Imetnik dovoljenja en mesec vnaprej z ustreznimi sredstvi obveščanja obvesti uporabnike zadevnega prevoza o prenehanju njegovega izvajanja.

               Člen X+9: Obveznosti prevoznikov

               1.Razen v primeru višje sile cestni prevoznik v potniškem prevozu v pogodbenici, ki opravlja prevoze iz člena X+2, brez odlašanja začne opravljati prevoze in do izteka veljavnosti dovoljenja sprejme vse ukrepe, da se zagotovi prevoz, ki izpolnjuje standarde glede stalnosti, rednosti in zmogljivosti ter druge pogoje, določene v skladu s členom X+4(6) in Prilogo ROAD-2.

               2.Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici objavi progo, postajališča, vozni red, voznine in pogoje prevoza tako, da so ti podatki vsem uporabnikom takoj na voljo.

               3.Pogodbenicama se na podlagi dogovora in v soglasju z imetnikom dovoljenja omogoči spreminjanje pogojev prevoza, ki se nanašajo na prevoze iz člena X+2.

               Člen X+10: Dokumenti, ki se hranijo v avtobusu

               1.Brez poseganja v člen X+4(8) se v avtobusu hranita dovoljenje za opravljanje prevozov iz člena X+2 ali njegova overjena verodostojna kopija in licenca cestnega prevoznika v potniškem prometu za opravljanje mednarodnih cestnih prevozov potnikov, ki se izda na podlagi nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Unije, ali njena overjena verodostojna kopija ter se predložita na zahtevo katerega koli pooblaščenega inšpektorja.

               2.Brez poseganja v odstavek 1 in člen X+4(8) se v primeru posebnega linijskega prevoza kot kontrolni dokument v vozilu hranita tudi pogodba med organizatorjem in cestnim prevoznikom v potniškem prometu ali njena kopija ter dokazilo, da so potniki posebna skupina, ki se loči od preostalih potnikov, za namene posebnega linijskega prevoza, ter se predložita na zahtevo katerega koli pooblaščenega inšpektorja.

               3.Cestni prevozniki v potniškem prometu, ki opravljajo občasne prevoze na podlagi člena X+2(6) in (7), izpolnijo potniško spremnico v skladu z vzorcem iz Priloge ROAD-4. Knjige potniških spremnic izda pristojni organ na ozemlju, na katerem je registriran prevoznik, ali organi, ki jih imenuje pristojni organ.

               Člen X+11: Pravila o cestnem prometu

               Vozniki avtobusov, ki opravljajo potniški prevoz v skladu s tem naslovom, na ozemlju druge pogodbenice upoštevajo nacionalno zakonodajo in predpise, ki na navedenem ozemlju veljajo za cestni promet.

               Člen X+12: Vloga

               Določbe tega naslova se nehajo uporabljati z dnem, ko bo za Združeno kraljestvo začel veljati protokol k Sporazumu Interbus o mednarodnem linijskem in posebnem avtobusnem potniškem prevozu oziroma šest mesecev po začetku veljavnosti navedenega protokola za Unijo, kar koli nastopi prej, razen za namene prevozov iz člena X+2(2), člena X+2(5), člena X+2(6) in člen X+2(7).

               Člen X+13: Obveznosti iz drugih naslovov

               Člena SERVIN 3.2 [Dostop do trga] in SERVIN 3.4 [Nacionalna obravnava] tretjega poglavja naslova II prvega razdelka drugega dela tega sporazuma sta vključena v ta naslov, sta njegov sestavni del in se uporabljata za obravnavanje prevoznikov, ki opravljajo vožnje v skladu s členom X+2 tega naslova.

               Člen X+14: Specializirani odbor

               Specializirani odbor za cestni promet lahko spremeni priloge ROAD-2, ROAD-3 in ROAD-4, da se upošteva regulativni razvoj. Sprejme lahko ukrepe v zvezi z izvajanjem tega naslova.

               ČETRTI RAZDELEK: KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI IN VIZUMI ZA KRATKOTRAJNE OBISKE

               Naslov I: Koordinacija sistemov socialne varnosti

               Poglavje SSC.1: Pregled

               Države članice Unije in Združeno kraljestvo koordinirajo svoje sisteme socialne varnosti v skladu s Protokolom o koordinaciji sistemov socialne varnosti, da bi osebam, zajetim z navedenim protokolom, zagotovile pravice s področja socialne varnosti.

               Poglavje.SSC.2: Zakonito prebivanje

               1.
                     Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se uporablja za osebe, ki zakonito prebivajo v državi članici ali Združenem kraljestvu.

               2.
                     Odstavek 1 tega člena ne vpliva na pravice do denarnih dajatev, ki se nanašajo na pretekla obdobja zakonitega prebivanja oseb iz člena SSC.2 [Zajete osebe ] Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti.

               Poglavje.SSC.3: Čezmejni primeri

               1.
                     Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se uporablja le v primerih, ki nastanejo med eno ali več državami članicami Unije in Združenim kraljestvom.

               2.
                     Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se ne uporablja za osebe, katerih položaj je z vseh vidikov omejen na Združeno kraljestvo ali na države članice.

               Poglavje.SSC.4: Vloge za priselitev

               Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se uporablja brez poseganja v pravico države članice ali Združenega kraljestva, da v skladu z nacionalno zakonodajo zaračuna zdravstveno takso v zvezi z vlogo za dovoljenje za vstop, bivanje, delo ali prebivanje v tej državi.

               Naslov II: Vizumi za kratkotrajne obiske

               Člen VSTV.1: Vizumi za kratkotrajne obiske

               1.
                     Pogodbenici navajata, da na dan začetka veljavnosti tega sporazuma obe pogodbenici v skladu s svojim nacionalnim pravom omogočata potovanje brez vizumov za kratkotrajne obiske svojih državljanov.   Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o kakršni koli nameri, da uvede vizumsko obveznost za kratkotrajne obiske državljanov druge pogodbenice pravočasno in, če je mogoče, vsaj tri mesece pred začetkom veljavnosti take zahteve.

               2.
                     Ob upoštevanju odstavka 3 in člena FINPROV.10 [Prihodnji pristopi k Uniji] se v primeru, da se Združeno kraljestvo odloči uvesti vizumsko obveznost za kratkotrajne obiske državljanov države članice, ta zahteva uporablja za državljane vseh držav članic.

               3.
                     Ta člen ne posega v kakršne koli dogovore med Združenim kraljestvom in Irsko glede skupnega potovalnega območja.

               PETI RAZDELEK: RIBIŠTVO

               Prvo poglavje: Uvodne določbe

               Člen FISH.1: Suverene pravice obalnih držav, ki jih uveljavljajo pogodbenici

               Pogodbenici potrjujeta, da bi bilo treba suverene pravice obalnih držav, ki jih pogodbenici uveljavljata z namenom raziskovanja, izkoriščanja, ohranjanja in upravljanja živih virov v svojih vodah, uveljavljati v skladu z načeli mednarodnega prava, vključno s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982.

               Člen FISH.2: Cilji in načela

               1.
                     Pogodbenici si skupaj prizadevata zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti za skupne staleže v njunih vodah dolgoročno okoljsko trajnostne ter prispevajo k doseganju gospodarskih in družbenih koristi, ob polnem spoštovanju pravic in obveznosti neodvisnih obalnih držav, kot jih uveljavljata pogodbenici.

               2.
                     Skupni cilj pogodbenic je izkoriščanje skupnih staležev na ravneh, na katerih naj bi se ohranile in postopno obnovile populacije lovljenih vrst nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos.

                  3.         Pogodbenici upoštevata naslednja načela:

               (a)uporablja se previdnostni pristop k upravljanju ribištva;

               (b)spodbujata se dolgoročna trajnostnost (okoljska, socialna in gospodarska) in optimalna uporaba skupnih staležev;

               (c)odločitve o ohranjanju in upravljanju ribištva temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, predvsem mnenju, ki ga pripravi Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES);

               (d)zagotavlja se selektivnost pri ribolovu, da se zaščitijo koncentracije nedoraslih in drstečih se rib ter da se prepreči oziroma zmanjša neželeni prilov;

               (e)ustrezno se upoštevajo in zmanjšujejo škodljivi vplivi ribolova na morski ekosistem ter ustrezno se upošteva potreba po ohranjanju morske biotske raznovrstnosti;

               (f)uporabljajo se sorazmerni in nediskriminatorni ukrepi za ohranjanje živih morskih virov ter upravljanje ribolovnih virov, hkrati pa se ohranja regulativna avtonomija pogodbenic;

               (g)zagotavlja se zbiranje in pravočasna izmenjava popolnih in točnih podatkov, pomembnih za ohranjanje skupnih staležev in upravljanje ribištva;

               (h)zagotavlja se izvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribištva ter boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; in

               (i)zagotavlja se pravočasno izvajanje vseh dogovorjenih ukrepov v regulativnih okvirih pogodbenic.

               Člen FISH.3: Opredelitev pojmov

               1.V tem razdelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„IEC“ (pogodbenice) v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 pomeni:

               (I)v primeru Unije izključne ekonomske cone, ki so jih vzpostavile njene države članice in mejijo na njihova evropska ozemlja;

               (II)izključno ekonomsko cono, ki jo je vzpostavilo Združeno kraljestvo;

               (b)„previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne upravičuje odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja;

               (c)„skupi staleži“ pomenijo ribe, vključno s katero koli vrsto lupinarjev, iz voda pogodbenic, med drugim tudi mehkužce in rake;

               (d)„TAC“ pomeni celotni dovoljeni ulov, ki je največja količina staleža (ali staležev) z določenimi značilnostmi, ki se lahko ulovi v določenem obdobju;

               (e)„staleži, za katere se ne uporabljajo kvote“ pomenijo staleže, ki se ne upravljajo s TAC;

               (f)„teritorialno morje“ (pogodbenice) v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 pomeni:

               (I)v primeru Unije, z odstopanjem od člena FINPROV.1(1) [Ozemeljsko področje uporabe], teritorialno morje, ki ga določijo njene države članice in meji na njihova evropska ozemlja;

               (II)teritorialno morje, ki ga določi Združeno kraljestvo;

               (g)„vode“ (pogodbenice) pomenijo:

               (I)v zvezi z Unijo, z odstopanjem od člena FINPROV.1(1) [Ozemeljsko področje uporabe], izključne ekonomske cone držav članic in njihova teritorialna morja;

               (II)v zvezi z Združenim kraljestvom njegovo IEC in njegovo teritorialno morje, razen teritorialnega morja, ki meji na Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man, za namene členov FISH.8 [Dostop do voda] in FISH.9 [Izravnalni ukrepi v primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa] ter Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do voda];

               (h)„plovilo“ (pogodbenice) pomeni:

               (I)v primeru Združenega kraljestva ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo Združenega kraljestva in je registrirano v Združenem kraljestvu, Bailiffovem okrožju Guernsey, Bailiffovem okrožju Jersey ali na Otoku Man in ima dovoljenje ribiške uprave Združenega kraljestva;

               (II)v primeru Unije ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji.

               Drugo poglavje: Ohranjanje in trajnostno izkoriščanje

               Člen FISH.4: Upravljanje ribolova

               1.
                     Vsaka pogodbenica pri odločanju o katerih koli ukrepih, ki se uporabljajo v njenih vodah, sledi ciljem iz člena FISH.2(1) in (2) [Cilji in načela] ter upošteva načela iz člena FISH.2(3) [Cilji in načela].

               2.
                     Pogodbenica ukrepe iz odstavka 1 pripravi na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja.

               Pogodbenica ne uporablja ukrepov iz odstavka 1 za plovila druge pogodbenice v svojih vodah, razen če iste ukrepe uporablja tudi za svoja plovila.

               Drugi pododstavek ne posega v obveznosti pogodbenic iz Sporazuma o ukrepih države pristanišča, sistema nadzora in izvrševanja Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika, ukrepov Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika za ohranjanje in izvrševanje ter Priporočila št. 18-09 Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje.

               Specializirani odbor za ribištvo lahko spremeni seznam predhodno obstoječih mednarodnih obveznosti iz tretjega pododstavka.

               3.
                     Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o novih ukrepih iz odstavka 1, ki bodo verjetno zadevali plovila druge pogodbenice, še preden se ti začnejo izvajati, pri čemer drugi pogodbenici zagotovi dovolj časa, da predloži pripombe ali zahteva pojasnilo.

               Člen FISH.5: Dovoljenja, skladnost in izvrševanje

               1.
                     Kadar imajo plovila dostop do ribolova v vodah druge pogodbenice v skladu s členom FISH.8 [Dostop do voda] in členom FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man]:

               (a)vsaka pogodbenica drugi pogodbenici pravočasno sporoči seznam plovil, za katera želi pridobiti dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov; ter

               (b)druga pogodbenica izda dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov.

               2.
                     Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da so njena plovila v skladu s pravili, ki se uporabljajo za navedena plovila v vodah druge pogodbenice, vključno s pogoji za izdajo dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov.

               Tretje poglavje: Dogovori o dostopu do voda in virov

               Člen FISH.6: Ribolovne možnosti

               1.Pogodbenici si vsako leto do 31. januarja skupaj prizadevata določiti časovni razpored posvetovanj, da bi se dogovorili o TAC za staleže iz Priloge FISH.1 za naslednje leto oziroma leta. Pri določitvi tega razporeda se upoštevajo druga letna posvetovanja med obalnimi državami, ki zadevajo eno ali obe pogodbenici.

               2.Pogodbenici se letno posvetujeta, da se do 10. decembra vsako leto dogovorita o TAC za naslednje leto za staleže iz Priloge FISH.1. To vključuje zgodnjo izmenjavo mnenj o prednostnih nalogah, takoj ko je prejeto mnenje o ravni TAC. Pogodbenici se dogovorita o navedenih TAC:

               (a)na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in drugih pomembnih dejavnikov, vključno s socialno-ekonomskimi vidiki; ter

               (b)v skladu z morebitnimi veljavnimi večletnimi strategijami za ohranjanje in upravljanje, o katerih se dogovorita pogodbenici.

               3.Delež TAC vsake pogodbenice za staleže iz Priloge FISH.1 se pogodbenicama dodeli v skladu z deleži kvot iz navedene priloge.

               4.Letna posvetovanja lahko med drugim zajemajo tudi:

               (a)delne prenose deležev TAC med pogodbenicama;

               (b)seznam staležev, katerih ribolov je prepovedan;

               (c)določitev TAC za kateri koli stalež, ki ni naveden v Prilogi FISH.1 ali Prilogi FISH.2, in deleže teh staležev za obe pogodbenici;

               (d)ukrepe za upravljanje ribištva, po potrebi vključno z omejitvami ribolovnega napora;

               (e)staleže v skupnem interesu pogodbenic, ki niso navedeni v prilogah k temu razdelku.

               5.Pogodbenici se lahko posvetujeta, da bi se dogovorili o spremembah TAC, če tako zahteva katera koli pogodbenica.

               6.Vodji delegacij pogodbenic pripravita in podpišeta pisno evidenco dogovorov med pogodbenicama na podlagi posvetovanj v skladu s tem členom.

               7.Vsaka pogodbenica ustrezno obvesti drugo pogodbenico, preden določi ali spremeni TAC za staleže iz Priloge FISH.3.

               8.Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili mehanizem za prostovoljne medletne prenose ribolovnih možnosti med pogodbenicama, ki se bodo izvajali vsako leto. O podrobnostih tega mehanizma odloča specializirani odbor za ribištvo. Pogodbenici preučita možnost prenosa ribolovnih možnosti za staleže, ki so ali naj bi po napovedih bili pod ravnjo dovoljenega obsega ulova, na voljo po tržni vrednosti prek tega mehanizma.

               Člen FISH.7: Začasni TAC

               1.Če se pogodbenici do 10. decembra ne dogovorita o TAC za stalež s seznama v Prilogi FISH.1 ali Prilogi FISH.2A ali B, nemudoma nadaljujeta posvetovanja še naprej z namenom, da bi se dogovorili o TAC. Pogodbenici pogosto sodelujeta, da bi preučili vse možnosti za dosego dogovora v najkrajšem možnem času.

               2.Če se za stalež iz Priloge FISH.1 ali Priloge FISH.2A in B pogodbenici ne dogovorita o TAC do 20. decembra, vsaka pogodbenica določi začasni TAC na ravni, ki jo svetuje ICES, ki se uporablja od 1. januarja.

               3.Z odstopanjem od odstavka 2 se TAC za posebne staleže določijo v skladu s smernicami, sprejetimi na podlagi odstavka 5.

               4.V tem členu „posebni staleži“ pomenijo:

               (a)staleže, za katere je na podlagi mnenja ICES TAC enak nič;

               (b)staleže, ujete pri mešanem ribolovu, če je ta stalež ali drug stalež pri istem ribolovu ranljiv; ali

               (c)druge staleže, za katere pogodbenici menita, da jih je treba posebno obravnavati.

               5.Specializirani odbor za ribištvo do 1. julija 2021 sprejme smernice za določitev začasnih TAC za posebne staleže.

               6.Pogodbenici vsako leto po prejemu mnenja ICES o TAC prednostno razpravljata o posebnih staležih in uporabi katerih koli smernic, določenih na podlagi odstavka 5, pri določanju začasnih TAC s strani vsake pogodbenice.

               7.Vsaka pogodbenica določi svoj delež za vsak začasni TAC, ki ne presega njenega deleža, določenega v ustrezni prilogi.

               8.Začasni TAC in deleži iz odstavkov 2, 3 in 7 se uporabljajo, dokler ni dosežen dogovor v skladu z odstavkom 1.

               9.Vsaka pogodbenica nemudoma uradno obvesti drugo pogodbenico o svojih začasnih TAC iz odstavkov 2 in 3 ter o svojem začasnem deležu vsakega od teh TAC v skladu z odstavkom 7.

               Člen FISH.8: Dostop do voda

               1.Pod pogojem, da so bili dogovorjeni TAC, vsaka pogodbenica v tem letu plovilom druge pogodbenice odobri dostop do ribolova v svojih vodah v zadevnih podobmočjih ICES. Dostop se odobri na ravni in pod pogoji, ki so določeni na teh letnih posvetovanjih.

               2.Pogodbenici se lahko na letnih posvetovanjih dogovorita o nadaljnjih posebnih pogojih dostopa v zvezi z:

               (a)dogovorjenimi ribolovnimi možnostmi;

               (b)vsemi večletnimi strategijami za staleže, za katere se ne uporabljajo kvote, pripravljenimi na podlagi točke (c) člena FISH.16(1) [Specializirani odbor za ribištvo]; in

               (c)vsemi tehničnimi in ohranitvenimi ukrepi, o katerih se dogovorita pogodbenici, brez poseganja v člen FISH.4 [Upravljanje ribištva].

               3.Pogodbenici opravita letna posvetovanja, med drugim tudi o ravni in pogojih dostopa iz odstavka 1 tega člena, v dobri veri in z namenom zagotavljanja obojestransko zadovoljivega ravnotežja med interesi obeh pogodbenic.

               4.Rezultat posvetovanj bi običajno moral biti, da vsaka pogodbenica odobri:

               (a)dostop do ribolova staležev iz Priloge FISH.1 in Priloge FISH.2.A, B in F v IEC druge pogodbenice (ali če je dostop odobren v skladu s točko (c), v IEC in razdelkih iz navedene točke) na ravni, ki je razumno sorazmerna z zadevnimi deleži TAC pogodbenic;

               (b)dostop do ribolova staležev, za katere se ne uporabljajo kvote, v IEC druge pogodbenice (ali če je dostop odobren na podlagi točke (c), v IEC in v razdelkih iz navedene točke) na ravni, ki je vsaj enaka povprečni tonaži, ki jo je ta pogodbenica ulovila v vodah druge pogodbenice v obdobju 2012–2016; in

               (c)dostop do voda pogodbenic v pasu od šest do dvanajst morskih milj od temeljne črte v razdelkih ICES 4c in 7d–g za upravičena plovila, če so imela ribiška plovila Unije in ribiška plovila Združenega kraljestva 31. decembra 2020 dostop do navedenih voda.

               Za namene točke (c) „upravičeno plovilo“ pomeni plovilo pogodbenice, ki je lovilo na območju, navedenem v prejšnji povedi, v štiriletnem obdobju od 2012 do 2016, ali njegovo neposredno zamenjavo.

               Letna posvetovanja iz točke (c) lahko vključujejo ustrezne finančne obveznosti in prenose kvot med pogodbenicama.

               5.Med uporabo začasnega TAC in do sprejetja dogovora o TAC pogodbenici odobrita začasni dostop do ribolova v zadevnih podobmočjih ICES, kot sledi:

               (a)za staleže iz Priloge FISH.1 in staleže, za katere se ne uporabljajo kvote, od 1. januarja do 31. marca na ravneh iz odstavka 4(a) in (b);

               (b)za staleže iz Priloge FISH.2 od 1. januarja do 14. februarja na ravneh iz odstavka 4(a); in

               (c)v zvezi z dostopom do ribolova na območju od šest do dvanajst morskih milj, dostop v skladu z odstavkom 4(c) od 1. januarja do 31. januarja na ravni, ki ustreza povprečni mesečni tonaži, ulovljeni na tem območju v predhodnih treh mesecih.

               Tak dostop je za vsakega od zadevnih staležev iz točk (a) in (b) sorazmeren s povprečno odstotno vrednostjo deleža pogodbenice v letnem TAC, ki so ga plovila te pogodbenice ulovila v vodah druge pogodbenice v ustreznih podobmočjih ICES v istem obdobju v predhodnih treh koledarskih letih; enako smiselno velja za dostop do ribolova staležev, za katere se ne uporabljajo kvote.

               Vsaka pogodbenica do 15. januarja, kar zadeva točko (c) tega odstavka, do 31. januarja, kar zadeva staleže iz Priloge FISH.2, oziroma do 15. marca, kar zadeva vse ostale staleže, uradno obvesti drugo pogodbenico o spremembi ravni in pogojev dostopa do voda, ki se bodo od 1. februarja uporabljali za primer iz točke (c), od 15. februarja za staleže iz Priloge FISH.2 in od 1. aprila za vse druge staleže za zadevna podobmočja ICES.

               6.Brez poseganja v člen FISH.7(1) in (8) [Začasni TAC], si pogodbenici po obdobju enega meseca, kar zadeva primer iz odstavka 5(c), enega meseca in pol, kar zadeva staleže iz Priloge FISH.2, in treh mesecev, kar zadeva vse ostale staleže, prizadevata za dogovor o ureditvi nadaljnjega začasnega dostopa na ustrezni geografski ravni, da bi se čim bolj zmanjšale motnje v ribolovnih dejavnostih.

               7.Pri odobritvi dostopa na podlagi odstavka 1 lahko pogodbenica upošteva skladnost posameznih plovil ali skupin plovil z veljavnimi pravili v svojih vodah v predhodnem letu in ukrepe, ki jih je druga pogodbenica sprejela v skladu s členom FISH.5(2) [Dovoljenja, skladnost in izvrševanje] v predhodnem letu.

               8.Ta člen se uporablja ob upoštevanju Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do voda].

               Člen FISH.9: Izravnalni ukrepi v primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa

               1.
                     Ko pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica gostiteljica) pošlje uradno obvestilo v skladu s členom FISH.8(5) [Dostop do voda], lahko druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki opravlja ribolov) sprejme izravnalne ukrepe, sorazmerne z gospodarskim in družbenim vplivom spremembe ravni in pogojev dostopa do voda. Tak vpliv se meri na podlagi zanesljivih dokazov in ne zgolj na podlagi domnev ali malo verjetnih možnosti. Ob dajanju prednosti tistim izravnalnim ukrepom, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma, lahko pogodbenica, ki opravlja ribolov, v celoti ali delno začasno prekine dostop do svojih voda in preferencialno tarifno obravnavo, odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved in carine].

               2. Izravnalni ukrep iz odstavka 1 lahko začne veljati ne prej kot sedem dni po tem, ko pogodbenica, ki opravlja ribolov, uradno obvesti pogodbenico gostiteljico o nameravani začasni prekinitvi iz odstavka 1, v vsakem primeru pa ne prej kot 1. februarja, kar zadeva primer iz točke (c) člena 8(5) [Dostop do voda], 15. februarja, kar zadeva Prilogo FISH.2, in 1. aprila, kar zadeva druge staleže. Pogodbenici se posvetujeta v specializiranem odboru, da bi dosegli obojestransko sprejemljivo rešitev. V tem uradnem obvestilu so navedeni:

               (a)datum, ko namerava pogodbenica, ki opravlja ribolov, uvesti začasno prekinitev; in

               (b)obveznosti, ki jih je treba začasno prekiniti, ter raven načrtovane prekinitve.

               3.           Po uradnem obvestilu o izravnalnih ukrepih v skladu z odstavkom 2 lahko pogodbenica gostiteljica zahteva ustanovitev arbitražnega sodišča v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela, ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno sodišče lahko preveri le skladnost izravnalnih ukrepov z odstavkom 1. Arbitražno sodišče obravnava zadevo kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela.

               4.  Če pogoji za sprejetje izravnalnih ukrepov iz odstavka 1 niso več izpolnjeni, se taki ukrepi nemudoma umaknejo.

               5.
                     Po odločitvi sodišča zoper pogodbenico, ki opravlja ribolov, v postopku iz odstavka 3 lahko pogodbenica gostiteljica od arbitražnega sodišča zahteva, da v 30 dneh od svoje odločitve določi raven začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma, ki ne presega ravni, enakovredne izničenju ali poslabšanju, ki ga povzroči uporaba izravnalnih ukrepov, če ugotovi, da je neskladnost izravnalnih ukrepov z odstavkom 1 znatna. V zahtevi se predlaga raven začasne prekinitve v skladu z načeli iz odstavka 1 in vsemi ustreznimi načeli iz člena INST.34C [Začasna prekinitev obveznosti za namene člena LPFS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena FISH.14(7)]. Pogodbenica gostiteljica lahko uporabi raven začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma v skladu z ravnjo začasne prekinitve, ki jo določi arbitražno sodišče, in sicer ne prej kot 15 dni po taki odločitvi.

               6.           Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni sporazum drugi pogodbenici preprečiti začasno prekinitev obveznosti iz tega člena.

               Člen FISH.10: Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man

               1.
                     Z odstopanjem od člena FISH.8(1) in (3) do (7) [Dostop do voda], člena FISH.9 [Izravnalni ukrepi v primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa] in Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do voda] vsaka pogodbenica plovilom druge pogodbenice odobri dostop do ribolova v svojih vodah, pri čemer se upoštevata dejanski obseg in narava ribolovne dejavnosti, za katero se lahko dokaže, da je bila izvedena v obdobju od 1. februarja 2017 do 31. januarja 2020 z upravičenimi plovili druge pogodbenice v vodah in na podlagi morebitnih pogodbenih ureditev, ki so obstajale 31. januarja 2020.

               2.
                     V tem členu in kolikor se drugi členi tega razdelka uporabljajo v zvezi z ureditvami dostopa iz tega člena:

               (a)„upravičeno plovilo“, kar zadeva ribolovno dejavnost, ki se izvaja v vodah, ki mejijo na Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey, Otok Man ali državo članico, pomeni vsako plovilo, ki je lovilo v teritorialnem morju, ki meji na navedeno ozemlje ali navedeno državo članico, več kot deset dni v katerem koli od treh 12-mesečnih obdobij, ki se končajo 31. januarja, 1. februarja ali med 1. februarjem 2017 in 31. januarjem 2020;

               (b)„plovilo“ (pogodbenice), kar zadeva Združeno kraljestvo, pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo Združenega kraljestva in je registrirano v Bailiffovem okrožju Guernsey, Bailiffovem okrožju Jersey ali na Otoku Man ter ima dovoljenje ribiške uprave Združenega kraljestva;

               (c)„vode“ (pogodbenice) pomenijo:

               (I)kar zadeva Unijo, teritorialno morje, ki meji na državo članico; in

               (II)kar zadeva Združeno kraljestvo, teritorialno morje, ki meji na Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man.

               3.
                     Na zahtevo katere koli od pogodbenic Partnerski svet v 90 dneh od začetka veljavnosti tega sporazuma odloči, da se ta člen, člen FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor se nanašajo na ureditve iz navedenih členov in odstavkov 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe], po 30 dneh od te odločitve prenehajo uporabljati za eno ali več od naslednjih ozemelj: Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man.

               4.
                     Partnerski svet se lahko odloči za spremembo tega člena, člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ter katerih koli drugih določb iz tega razdelka, kolikor se nanašajo na ureditve iz navedenih členov.

               Člen FISH.11: Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov

               1.Unija za ribiške proizvode, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva in so registrirana v Bailiffovem okrožju Guernsey ali Bailiffovem okrožju Jersey v teritorialnem morju, ki meji na navedena ozemlja, ali v teritorialnem morju, ki meji na državo članico, uporablja naslednja obdobja uradnega obveščanja:

               (a)predhodno obveščanje med tremi in petimi urami pred iztovarjanjem svežih ribiških proizvodov na ozemlje Unije;

               (b)predhodno obveščanje med eno in tremi urami po potrjenem potrdilu o ulovu za neposredne premike pošiljk ribiških proizvodov po morju pred predvidenim časom prihoda na kraj vstopa na ozemlje Unije.

               2.Samo v tem členu „ribiški proizvodi“ pomenijo vse vrste morskih rib, mehkužcev in rakov.

               Člen FISH.12: Uskladitev območij upravljanja

               1.
                     Pogodbenici do 1. julija 2021 ICES zaprosita za mnenje o uskladitvi območij upravljanja in ocenjevalnih enot, ki jih uporablja ICES, za staleže, označene z zvezdico v Prilogi FISH.1.

               2.
                     Pogodbenici v šestih mesecih po prejemu mnenja iz odstavka 1 skupaj pregledata to mnenje in skupaj preučita prilagoditve območij upravljanja zadevnih staležev, da bi se dogovorili o posledičnih spremembah seznama staležev in deležev iz Priloge FISH.1.

               Člen FISH.13: Deleži TAC za nekatere druge staleže

               1.Zadevni deleži TAC pogodbenic za nekatere druge staleže so določeni v Prilogi FISH.2.

               2.Vsaka pogodbenica o svojih deležih obvesti zadevne države in mednarodne organizacije v skladu z dogovorom o delitvi kvot iz Priloge FISH.2A do D.

               3.Vse naknadne spremembe teh deležev v Prilogi FISH.2C in D so v pristojnosti ustreznih večstranskih forumov.

               4.Brez poseganja v pooblastila Partnerskega sveta iz člena 16(3) [Specializirani odbor za ribištvo] so vse naknadne spremembe deležev v Prilogi FISH.2A in B po 30. juniju 2026 v pristojnosti ustreznih večstranskih forumov.

               5.Obe pogodbenici te staleže iz Priloge FISH.2A do D upravljata v skladu s cilji in načeli iz člena FISH.2 [Cilji in načela].

               Četrto poglavje: Ureditev upravljanja

               Člen FISH.14: Popravni ukrepi in reševanje sporov

               1.V zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem obveznosti pogodbenice (v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) iz tega razdelka (razen v zvezi z domnevnimi kršitvami iz odstavka 2) lahko druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica pritožnica), potem ko obvesti toženo pogodbenico:

               (a)v celoti ali delno začasno prekine dostop do svojih voda in preferencialno tarifno obravnavo, odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; in

               (b)če meni, da začasna prekinitev z točke (a) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine preferencialno tarifno obravnavo drugega blaga v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; in

               (c)če meni, da začasna prekinitev iz točk (a) in (b) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine obveznosti iz prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Gospodarsko partnerstvo], razen naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj]. Če se prvi razdelek [Trgovina] v celoti začasno opusti, se začasno opusti tudi tretji razdelek [Cestni prevoz].

               2.V zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem obveznosti pogodbenice (v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) iz člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ali katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, lahko druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica pritožnica), potem ko obvesti toženo pogodbenico:

               (a)v celoti ali delno začasno prekine dostop do svojih voda v smislu člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man];

               (b)če meni, da začasna prekinitev z točke (a) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine preferencialno tarifno obravnavo, odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin];

               (c)če meni, da začasna prekinitev z točk (a) in (b) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine preferencialno tarifno obravnavo drugega blaga v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; in

               z odstopanjem od odstavka 1, se popravni ukrepi, ki vplivajo na ureditve iz člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ali katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, ne smejo šteti kot posledica domnevnega neizpolnjevanja obveznosti pogodbenice iz določb razdelka, ki niso povezane z navedenimi ureditvami.

               3.
                     Ukrepi iz odstavkov 1 in 2 so sorazmerni z domnevnim neizpolnjevanjem obveznosti tožene pogodbenice ter z njegovim gospodarskim in družbenim vplivom.

               4.
                     Ukrep iz odstavkov 1 in 2 lahko začne veljati ne prej kot sedem dni po tem, ko pogodbenica pritožnica obvesti toženo pogodbenico o predlagani začasni prekinitvi. Pogodbenici se posvetujeta v specializiranem odboru za ribištvo, da bi dosegli obojestransko sprejemljivo rešitev. V tem uradnem obvestilu so navedeni:

               (a)na kakšen način tožena pogodbenica po mnenju pogodbenice pritožnice ni izpolnila obveznosti;

               (b)datum, ko namerava pogodbenica pritožnica uvesti začasno prekinitev; in

               (c)raven nameravane začasne prekinitve.

               5.       Pogodbenica pritožnica mora v 14 dneh od uradnega obvestila iz odstavka 4 ugovarjati očitku o domnevnem neizpolnjevanju obveznosti tožene pogodbenice iz tega razdelka, kot je navedeno v odstavkih 1 in 2, tako da zahteva ustanovitev arbitražnega sodišča v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. Arbitraža iz tega člena se uporabi brez predhodne uporabe postopka posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno sodišče obravnava zadevo kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela.

               6.
                     Začasna prekinitev se preneha uporabljati, ko:

               (a)se pogodbenica pritožnica prepriča, da tožena pogodbenica izpolnjuje svoje zadevne obveznosti iz tega razdelka; ali

               (b)je arbitražno sodišče odločilo, da tožena pogodbenica izpolnjuje svoje zadevne obveznosti iz tega razdelka.

               7.
                     Po odločitvi sodišča zoper pogodbenico pritožnico v postopku iz odstavka 5 lahko tožena pogodbenica od arbitražnega sodišča zahteva, da v 30 dneh od svoje odločitve določi raven začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma, ki ne presega ravni, enakovredne izničenju ali poslabšanju, ki ga povzroči uporaba izravnalnih ukrepov, če ugotovi, da je neskladnost izravnalnih ukrepov z odstavkom 1 ali 2 znatna. V zahtevi se predlaga raven začasne prekinitve v skladu z odstavkom 1 ali 2 in vsemi ustreznimi načeli iz člena INST.34C [Začasna prekinitev obveznosti za namene člena OTHS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena FISH.14(7)]. Tožena pogodbenica lahko uporabi raven začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma v skladu z ravnjo začasne prekinitve, ki jo določi arbitražno sodišče, in sicer ne prej kot 15 dni po taki odločitvi.

               8.
                     Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni sporazum drugi pogodbenici preprečiti začasno prekinitev obveznosti iz tega člena.

               Člen FISH.15: Izmenjava podatkov

               Pogodbenici si izmenjujeta informacije, ki so potrebne za podporo izvajanju tega razdelka v skladu z zakonodajo vsake pogodbenice.

               Člen FISH.16: Specializirani odbor za ribištvo

               1.Specializirani odbor za ribištvo lahko zlasti:

               (a)zagotavlja forum za razpravo in sodelovanje v zvezi s trajnostnim upravljanjem ribištva;

               (b)razmisli o pripravi večletnih strategij za ohranjanje in upravljanje kot podlage za določanje TAC in drugih ukrepov upravljanja;

               (c)pripravi večletne strategije za ohranjanje in upravljanje staležev, za katere se ne uporabljajo kvote, kot je navedeno v odstavku 2(b) člena FISH.8 [Dostop do voda];

               (d)preuči ukrepe za upravljanje in ohranjanje ribištva, vključno z nujnimi ukrepi in ukrepi za zagotovitev selektivnosti ribolova;

               (e)preuči pristope k zbiranju podatkov v znanstvene namene in namene upravljanja ribištva, souporabi takih podatkov (vključno z informacijami, pomembnimi za spremljanje, nadzor in uveljavljanje skladnosti) ter posvetovanju z znanstvenimi organi o najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju;

               (f)preuči ukrepe za zagotavljanje skladnosti, z veljavnimi pravili, vključno s skupnimi programi kontrole, spremljanja in nadzora ter izmenjavo podatkov, da bi se olajšalo spremljanje uporabe ribolovnih možnosti ter nadzor in izvrševanje;

               (g)oblikuje smernice za določanje celotnih TAC iz odstavka 5 člena FISH.7 [Začasni TAC];

               (h)pripravlja letna posvetovanja;

               (i)obravnava zadeve v zvezi z določitvijo pristanišč za iztovarjanje, med drugim pogodbenicam olajšuje pravočasno obveščanje o takih določitvah in kakršnih koli spremembah teh določitev;

               (j)določi roke za obveščanje o ukrepih iz člena FISH.4(3) [Upravljanje ribištva], pošiljanje seznamov plovil iz člena FISH.5(1) [Dovoljenja, skladnost in izvrševanje] in obvestila iz člena FISH.6(7) [Ribolovne možnosti];

               (k)zagotavlja forum za posvetovanja v skladu s členom FISH.9(2) [Izravnalni ukrepi] in členom FISH.14(4) [Popravni ukrepi];

               (l)pripravi smernice za podporo praktični uporabi člena FISH.8 [Dostop do voda];

               (m)razvije mehanizem za prostovoljne medletne prenose ribolovnih možnosti med pogodbenicama, kot je navedeno v členu FISH.6(8)[Ribolovne možnosti]; in

               (n)preuči uporabo in izvajanje člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man] in člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov].

               2.
                     Specializirani odbor za ribištvo lahko sprejme ukrepe, vključno s sklepi in priporočili:

               (a)o evidentiranju zadev, o katerih sta se pogodbenici dogovorili po posvetovanjih v skladu s členom FISH.6 [Ribolovne možnosti];

               (b)v zvezi s katero koli zadevo iz točk (b), (c), (d), (e), (f), (g), (i), (j), (l), (m) in (n) odstavka 1 tega člena;

               (c)o spremembi seznama predhodno obstoječih mednarodnih obveznosti iz odstavka 2 člena FISH.4 [Upravljanje ribištva]

               (d)v zvezi s katerim koli drugim vidikom sodelovanja pri trajnostnem upravljanju ribištva v okviru tega razdelka; in

               (e)o podrobnostih pregleda v skladu s členom FISH.18 [Pregled].

               3.
                     Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje prilog FISH.1, FISH.2 in FISH.3.

               Člen FISH.17: Odpoved

               1.Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] in člena OTH.10 [Odpoved izvajanja drugega dela], lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove izvajanje tega razdelka s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru prvi razdelek [Trgovina], drugi razdelek [Letalstvo], tretji razdelek [Cestni prevoz] in ta razdelek [Ribištvo] prenehajo veljati prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila.

               2.     V primeru odpovedi izvajanja tega razdelka v skladu z odstavkom 1, členom FINPROV.8 [Odpoved] ali členom OTH.10 [Odpoved izvajanja drugega dela] se obveznosti, ki sta jih pogodbenici prevzeli na podlagi tega razdelka za leto, ki je v teku ob prenehanju veljavnosti razdelka, še naprej uporabljajo do konca leta.

               3.
                     Ne glede na odstavek 1 lahko drugi razdelek [Letalstvo] ostane v veljavi, če se pogodbenici dogovorita, da bosta vključili ustrezne dele naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj].

               4.
                     Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 in brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] ali člen OTH.10 [Odpoved izvajanja drugega dela]:

               (a) če se pogodbenici ne dogovorita drugače, člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, ostanejo v veljavi:

               (I)dokler jih katera koli pogodbenica ne odpove s pisnim obvestilom drugi pogodbenici s triletnim odpovednim rokom; ali,

               (II)če je prej, do datuma, ko prenehajo veljati odstavki 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe];

               (b)
                     za namene odstavka 4(a)(i) se lahko obvestilo o odpovedi nanaša na eno ali več od naslednjih ozemelj: Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, še naprej veljajo za navedena ozemlja, v zvezi s katerimi ni bilo poslano obvestilo o odpovedi; in

               (c)za namene odstavka 4(a)(ii), če odstavki od 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe] Sporazuma prenehajo veljati za enega ali več od naslednjih ozemelj (vendar ne za vsa): Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, še naprej veljajo za navedena ozemlja, v zvezi s katerimi še naprej veljajo odstavki 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe].

               Člen FISH.18: Klavzula o pregledu

               1.Pogodbenici v okviru Partnerskega sveta skupaj pregledata izvajanje tega razdelka štiri leta po koncu prilagoditvenega obdobja iz člena 1 Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do voda], da bi preučili, ali je mogoče dogovore, tudi v zvezi z dostopom do voda, dodatno kodificirati in okrepiti.

               2.Takšen pregled se lahko po zaključku prvega pregleda ponovi v nadaljnjih štiriletnih časovnih presledkih.

               3.Pogodbenici se vnaprej odločita o podrobnostih pregleda v okviru specializiranega odbora za ribištvo.

               4.Pregled zlasti omogoča, da se v zvezi s prejšnjimi leti ovrednotijo:

               (a)določbe o dostopu do voda druge pogodbenice v skladu s členom FISH.8 [Dostop do voda];

               (b)deleži TAC, določeni v prilogah FISH.1, 2 in 3;

               (c)število in obseg prenosov v okviru letnih posvetovanj v skladu s členom FISH.6(4) [Ribolove možnosti] in kateri koli prenosi v skladu s členom FISH.6(8) [Ribolove možnosti];

               (d)nihanja letnih TAC;

               (e)skladnost obeh pogodbenic z določbami tega razdelka in skladnost plovil vsake pogodbenice s pravili, ki se uporabljajo za ta plovila, kadar so v vodah druge pogodbenice;

               (f)narava in obseg sodelovanja na podlagi tega razdelka; in

               (g)vsi drugi elementi, o katerih se pogodbenici vnaprej odločita prek specializiranega odbora za ribištvo.

               Člen FISH.19: Razmerje z drugimi sporazumi

               1.Ob upoštevanju odstavka 2 ta sporazum ne posega v druge veljavne sporazume o ribolovu s plovili ene pogodbenice znotraj območja jurisdikcije druge pogodbenice.

               2.Ta razdelek nadomešča in zamenjuje vse veljavne sporazume ali dogovore v zvezi z ribolovom z ribiškimi plovili Unije v teritorialnem morju, ki meji na Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, in v zvezi z ribolovom z ribiškimi plovili Združenega kraljestva, registriranimi v Bailiffovem okrožju Guernsey, Bailiffovem okrožju Jersey ali na Otoku Man, v teritorialnem morju, ki meji na državo članico. Če pa Partnerski svet v skladu s členom 10(3) [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man] odloči, da se Sporazum preneha uporabljati za Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, se zadevni sporazumi ali dogovori ne nadomestijo in zamenjajo v zvezi ozemljem ali ozemlji, v zvezi s katerimi je bila sprejeta taka odločitev.

               ŠESTI RAZDELEK: DRUGE DOLOČBE

               Člen OTH.1: Opredelitve pojmov

               Če ni drugače določeno, se za namene drugega dela tega sporazuma, Protokola o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah in Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami uporabljata naslednji opredelitvi:

               (a)„kmetijski proizvod“ pomeni proizvod iz Priloge 1 k Sporazumu o kmetijstvu;

               (b)„carinski organ“ pomeni:

               (I)za Unijo: službe Evropske komisije, pristojne za carinske zadeve, ali, kot je ustrezno, carinske uprave ter katere koli druge organe, ki so v državah članicah Unije pooblaščeni za uporabo in izvrševanje carinske zakonodaje, ali

               (II)za Združeno kraljestvo: Her Majesty’s Revenue and Customs (davčno in carinsko upravo Združenega kraljestva) in kateri koli drug organ, pristojen za carinske zadeve.

               (c)„carina“ pomeni kakršno koli dajatev ali takso, ki se uvede na uvoz blaga ali v zvezi z njim ter ne vključuje:

               (I)taks, enakovrednih notranjemu davku, naloženemu v skladu s členom GOODS.4 [Nacionalna obravnava na področju notranjega obdavčenja in ureditve] naslova I prvega razdelka drugega dela;

               (II)protidampinških, posebnih zaščitnih, izravnalnih ali zaščitnih dajatev, ki se po potrebi uporabljajo v skladu s sporazumom GATT 1994, Protidampinškim sporazumom, Sporazumom o kmetijstvu, Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter Sporazumom o zaščitnih ukrepih; ali

               (III)pristojbin ali drugih taks, ki se naložijo za uvoz ali v zvezi z njim ter so omejene na znesek približnih stroškov opravljenih storitev;

               (d)„CPC“ pomeni začasno osrednjo klasifikacijo proizvodov (Central Product Classification) (Statistična listina, serija M, št. 77, Oddelek za mednarodne ekonomske in socialne zadeve, Statistični urad Združenih narodov, New York, leto 1991);

               (e) „obstoječ“ pomeni veljaven na datum začetka veljavnosti tega sporazuma;

               (f)„blago pogodbenice“ pomeni domače blago v smislu Sporazuma GATT 1994 in vključuje blago s poreklom iz navedene pogodbenice;

               (g)„harmonizirani sistem“ pomeni harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vključno z vsemi pravnimi pojasnili in spremembami, ki ga je pripravila Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: HS);

               (h)„tarifna številka“ pomeni prve štiri številke v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega sistema;

               (i)„pravna oseba“ pomeni vsak pravni subjekt v zasebni ali državni lasti, zakonito ustanovljen ali kako drugače organiziran v skladu z veljavno zakonodajo za pridobitno ali nepridobitno dejavnost, vključno z delniškimi družbami, trusti, partnerstvi, skupnimi podjetji, samostojnimi podjetniki in združenji;

               (j)„ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa, zahteve ali prakse ali v kateri koli drugi obliki;
                  71

               (k)„ukrepi pogodbenice“ pomenijo kakršen koli ukrep, ki ga sprejmejo ali ohranjajo:

               (I)centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi in

               (II)nevladna telesa pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organi;

               „ukrepi pogodbenice“ vključujejo ukrepe, ki jih sprejmejo ali ohranijo subjekti iz pododstavkov (i) in (ii) z dajanjem navodil za ravnanje drugih subjektov v zvezi s temi ukrepi, njihovim usmerjanjem ali nadzorovanjem, bodisi neposredno bodisi posredno;

               (l)„fizična oseba pogodbenice“ pomeni
                  72
               :

               (I)za Evropsko unijo: državljane države članice v skladu z njenim pravom
                  73
                in

               (II)za Združeno kraljestvo: britanske državljane;

               (m)„oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo;

               (n)„sanitarni ali fitosanitarni ukrep“ pomeni vsak ukrep iz odstavka 1 Priloge A k Sporazumu o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;

               (o)„tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj ozemeljskega področja uporabe tega sporazuma;

               (p)„Dunajska konvencija o pravu mednarodnih pogodb“ pomeni Dunajsko konvencijo o pravu mednarodnih pogodb, sklenjeno 23. maja 1969 na Dunaju; in

               (q)„STO“ pomeni Svetovno trgovinsko organizacijo.

               Člen OTH.2: Sporazumi STO

               V tem sporazumu so sporazumi STO naslednji:

               (a)„Sporazum o kmetijstvu“ pomeni Sporazum o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

               (b)„Protidampinški sporazum“ pomeni Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994;

               (c)„GATS“ pomeni Splošni sporazum o trgovini s storitvami iz Priloge 1B k Sporazumu o STO;

               (d)„GATT 1994“ pomeni Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO;

               (e)„GPA“ pomeni Sporazum o vladnih naročilih iz Priloge 4 k Sporazumu o STO
                  74
               ;

               (f)„Sporazum o zaščitnih ukrepih“ pomeni Sporazum o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

               (g)„Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih“ pomeni Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

               (h)„Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih“ pomeni Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

               (i)„Sporazum TBT“ pomeni Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

               (j)„Sporazum TRIPS“ pomeni Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Sporazumu STO in

               (k)„Sporazum o STO“ pomeni Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994.

               Člen OTH.3: Vzpostavitev območja proste trgovine

               Pogodbenici vzpostavita območje proste trgovine v skladu s členom XXIV GATT 1994 in členom V GATS.

               Člen OTH.4: Razmerje do Sporazuma o STO

                  Pogodbenici potrjujeta svoje medsebojne pravice in obveznosti iz Sporazuma o STO in drugih sporazumov, katerih pogodbenici sta.

                  Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga kot zahteva, da bi morala pogodbenica delovati na način, ki bi bil v neskladju z njenimi obveznostmi iz Sporazuma o STO.

               Člen OTH.4a: Sodna praksa STO

               Pri razlagi in uporabi določb tega dela se upoštevajo ustrezne razlage v poročilih odborov STO in pritožbenega organa, ki jih sprejme organ STO za reševanje sporov, ter v arbitražnih odločbah v okviru dogovora o reševanju sporov.

               Člen OTH.5: Izpolnjevanje obveznosti

               Vsaka pogodbenica sprejme vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti iz tega dela, vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje njihovega upoštevanja s strani centralnih, regionalnih in lokalnih upravnih organov ter nevladnih organov pri izvajanju pooblastil, ki so jim bila dodeljena.

               Člen OTH.7: Sklicevanje na zakone in druge sporazume

                  1.Če ni določeno drugače, se sklici na zakone in predpise pogodbenice v tem delu sporazuma razumejo tako, da vključujejo tudi njihove spremembe.

                  2.
                        Če ni določeno drugače, se sklici na mednarodne sporazume v tem delu ali njihova vključenost v ta del sporazuma, v celoti ali delno, razumejo tako, da vključujejo tudi njihove spremembe ali sporazume, ki nasledijo te mednarodne sporazume, ki začnejo veljati za obe pogodbenici na datum podpisa tega sporazuma ali po njem. V primeru težav pri izvajanju ali uporabi določb tega dela zaradi takih sprememb ali sporazumov, ki jih nasledijo, se lahko pogodbenici na pobudo ene od njiju posvetujeta, da bi po potrebi našli obojestransko zadovoljivo rešitev glede tega vprašanja.

               Člen OTH.8: Naloge partnerskega sveta v drugem delu

               Partnerski svet lahko:

               (a)sprejme sklepe o spremembi:

               (I)poglavja 2 naslova I prvega razdelka drugega dela [Pravila o poreklu] in njegovih prilog v skladu s členom ORIG.31 [Sprememba tega poglavja in njegovih prilog];

               (II)ureditev iz prilog TBT-[XX] in TBT-[ZZ] v skladu s členom TBT.9(8) [Sodelovanje na področju nadzora trga ter varnosti in skladnosti neživilskih proizvodov];

               (III)Dodatkov A in B v skladu s členom 2(3) [Opredelitve pojmov, enološki postopki in obdelave] Priloge TBT-5 [TRGOVINA Z VINOM];

               (IV)Dodatka C v skladu s členom 3(3) [Zahteve glede certificiranja pri uvozu na zadevna ozemlja pogodbenic] Priloge TBT-5 [TRGOVINA Z VINOM];

               (V)Dodatkov A, B, C in D v skladu s členom 1 [Cilj in področje uporabe] Priloge TBT-4 [EKOLOŠKI PROIZVODI];

               (VI)Dodatkov 1 do 3 v skladu s členom 1 [Opredelitve pojmov] in členom 2 [Obseg proizvodov] Priloge TBT-2 [MEDICINSKI PROIZVODI];

               (VII)Priloge o pooblaščenih gospodarskih subjektih, Protokola o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah , Protokola o boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami ter seznama blaga iz člena CUSTMS.16(2) [Začasni uvoz] v skladu s členom CUSTMS.21 [Spremembe];

               (VIII)ustreznega pododdelka iz oddelka B PRILOGE PPROC-1 v skladu s členom PPROC.18 [Sprememba oddelka B PRILOGE PPROC-1];

               (IX)Priloge ENER-1 [SEZNAM ENERGENTOV, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN], priloge ENER-2 [SUBVENCIJE ZA ENERGIJO IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] in priloge ENER-3 [NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH OSEB IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA INFRASTRUKTURO] v skladu s členom ENER.31 [Učinkovito izvajanje in spremembe];

               (X)odstavka 4 člena LPFS.3.2 [Področje uporabe in izjeme] v skladu z navedenim odstavkom, tretjega stavka odstavka 2 člena LPFS.3.3 [Storitve splošnega gospodarskega pomena] v skladu s četrtim stavkom navedenega odstavka, odstavka 3 člena LPFS.3.3 [Storitve splošnega gospodarskega pomena] v skladu z navedenim odstavkom, člena LPFS.3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] v skladu z odstavkom 1 navedenega člena in člena LPFS.3.11 [Izterjava] v skladu z odstavkom 7 navedenega člena poglavja 3 [Nadzor subvencij];

               (XI)člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člena FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ter vseh drugih določb petega razdelka [Ribištvo] v skladu s členom FISH.10(4) [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man];

               (XII)Prilog FISH.1, FISH.2 in FISH.3 v skladu s členom FISH.16(3) [Specializirani odbor za ribištvo];

               (XIII)vsaka druga določba, protokol, dodatek ali priloga, za katero je taka možnost izrecno predvidena v drugem delu tega sporazuma.

               (b)sprejme sklepe za izdajo razlage določb drugega dela tega sporazuma.

               Člen OTH.9: Geografsko področje uporabe

               1.
                     Določbe tega sporazuma v zvezi s tarifno obravnavo blaga, vključno s pravili o poreklu in začasno ustavitvijo te obravnave, se v zvezi z Unijo uporabljajo tudi za tista ozemlja carinskega območja Unije, kakor so opredeljena v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  75
               , ki niso zajeta v členu FINPROV.1(a) [Ozemeljsko področje uporabe] sedmega dela [Končne določbe].

               2.
                     Brez poseganja v člen FINPROV.1(2), (3) in (4) [Ozemeljsko področje uporabe] se pravice in obveznosti pogodbenic v skladu s tem delom sporazuma uporabljajo tudi v zvezi z območji zunaj teritorialnega morja posamezne pogodbenice, vključno z morskim dnom in podtaljem, na katerih navedena pogodbenica izvršuje suverene pravice ali izvaja svojo jurisdikcijo v skladu z mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sklenjeno 10. decembra 1982 v Montego Bayu, ter svojimi zakoni in drugimi predpisi, ki so skladni z mednarodnim pravom
                  76
               .

               3.
                     Ob upoštevanju izjem iz odstavka 4 se poglavja 1 [Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago (vključno s trgovinskimi sredstvi)], 2 [Pravila o poreklu] in 5 [Olajševanje carine in trgovine] naslova I [Trgovina z blagom] ter protokoli in priloge k navedenim poglavjem v zvezi z Združenim kraljestvom uporabljajo tudi za ozemlja iz člena FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe]. V ta namen se ozemlja iz člena FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe] štejejo za del carinskega območja Združenega kraljestva. Carinski organi ozemelj iz člena FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe] so na svojem ozemlju odgovorni za uporabo in izvajanje teh poglavij ter protokolov in prilog k tem poglavjem. Sklicevanja na „carinski organ“ v teh določbah se berejo temu ustrezno. Vendar zahtevke in sporočila na podlagi teh poglavij ter protokolov in prilog k tem poglavjem upravlja carinski organ Združenega kraljestva.

               4.
                     Člen CUSTMS.9 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] poglavja 5 [Olajševanje carine in trgovine] naslova I [Trgovina z blagom] prvega razdelka drugega dela, PRILOGA CUSTMS-1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti], in Protokol o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami se ne uporabljata za Bailiffovo okrožje Jersey in Bailiffovo okrožje Guernsey.

               5.
                     Poglavji 3 [Sanitarni in fitosanitarni ukrepi] in 4 [Tehnične ovire v trgovini] naslova I [Trgovina z blagom] prvega razdelka drugega dela in priloge k navedenima poglavjema se v zvezi z Združenim kraljestvom uporabljajo tudi za ozemlja iz člena FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe]. Organi ozemelj iz člena FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe] so na svojih ozemljih odgovorni za uporabo in izvajanje teh poglavij, vključno s prilogami k tem poglavjem, ustrezna sklicevanja pa se berejo temu ustrezno. Vendar zahtevke in sporočila na podlagi teh poglavij in prilog k tem poglavjem upravljajo organi Združenega kraljestva.

               6.
                     Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] in člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] ter če se pogodbenici ne dogovorita drugače, odstavki 3 do 5 tega člena ostanejo v veljavi do zgodnejšega od naslednjih datumov:

               (a)iztek obdobja treh let po uradnem pisnem obvestilu drugi pogodbenici o odpovedi; ali

               (b)datum, na katerega prenehajo veljati člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ter katera koli druga določba iz petega razdelka [Ribištvo] v delu, ki se nanaša na ureditev iz navedenih členov.

               7.
                     Za namene točke (a) odstavka 6 je mogoče uradno obvestilo o odpovedi podati v zvezi z enim ali več ozemelj, med katera sodijo Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man, pri čemer odstavki 3 do 5 tega člena še naprej veljajo za ozemlja, za katera ni bilo prejeto uradno obvestilo o odpovedi.

               8.
                     Za namene točke (b) odstavka 6 velja, če člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba petega razdelka [Ribištvo] v delu, v katerem se nanaša na ureditev iz navedenih členov, preneha veljati v zvezi z enim ali več ozemelj (vendar ne vsemi), med katera sodijo Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man, odstavki 3 do 5 tega člena ostajajo v veljavi za ozemlja, za katera še naprej veljajo člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba petega razdelka [Ribištvo] v delu, ki se nanaša na ureditev iz teh členov.

               Člen OTH.10: Odpoved drugega dela

                  Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta del s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru veljavnost tega dela preneha prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila. Veljavnost četrtega razdelka [Koordinacija sistemov socialne varnosti in vizumi za kratkoročno bivanje] in Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti ne preneha v skladu s tem členom.

               TRETJI DEL: SODELOVANJE NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

               Naslov I: Splošne določbe

               Člen LAW.GEN.1: Cilj

               1.Cilj tega dela je zagotoviti sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje med državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami Unije na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem in pregonom kaznivih dejanj ter preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma ter bojem proti njima.

               2.Ta del se uporablja samo za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, ki poteka izključno med Združenim kraljestvom na eni strani ter Unijo in državami članicami na drugi strani. Ne uporablja se za primere, ki nastanejo med državami članicami ali med državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, prav tako pa se ne uporablja za dejavnosti organov, odgovornih za varovanje nacionalne varnosti, kadar delujejo na navedenem področju.

               Člen LAW.GEN.2: Opredelitev pojmov

               Za namene tega dela se uporabljajo naslednje opredelitve:

               (a)„tretja država“ pomeni državo, ki ni država po zgornji opredelitvi;

               (b)„posebne vrste osebnih podatkov“ pomenijo osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genske podatke, biometrične podatke, ki se obdelujejo za namene edinstvene identifikacije posameznika, podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s posameznikovim spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo;

               (c)„genski podatki“ pomenijo vse osebne podatke, povezane s podedovanimi ali pridobljenimi genetskimi značilnostmi posameznika, ki dajejo edinstvene informacije o fiziologiji ali zdravju posameznika in so zlasti rezultat analize biološkega vzorca zadevnega posameznika;

               (d)„biometrični podatki“ pomenijo osebne podatke, ki so rezultat posebne tehnične obdelave v zvezi s fizičnimi, fiziološkimi ali vedenjskimi značilnostmi fizične osebe, ki omogočajo ali potrjujejo edinstveno identifikacijo navedene fizične osebe, kot so podobe obraza ali daktiloskopski podatki;

               (e)„obdelava“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje;

               (f)„kršitev varstva osebnih podatkov“ pomeni kršitev varnosti, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani;

               (g)„zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, niz pa je lahko centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi;

               (h)„Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje“ pomeni odbor s tem imenom, ustanovljen s členom INST.2 [Odbori].

               Člen LAW.GEN.3: Varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin

               1.Sodelovanje iz tega dela temelji na dolgotrajnem spoštovanju demokracije, pravne države in varstva temeljnih pravic in svoboščin posameznikov s strani pogodbenic in držav članic, tudi kakor je določeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na pomembnosti uveljavljanja pravic in svoboščin iz navedene konvencije na nacionalni ravni.

               2.Nič v tem delu ne spreminja obveznosti spoštovanja temeljnih pravic in pravnih načel, kot se odražajo zlasti v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, v primeru Unije in njenih držav članic pa v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

               Člen LAW.GEN.4: Varstvo osebnih podatkov

               8.Sodelovanje iz tega dela temelji na dolgotrajni zavezanosti pogodbenic k zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov.

               9.Pogodbenici za izkazovanje te visoke ravni varstva zagotovita, da se za osebne podatke, ki se obdelujejo v skladu s tem delom, v ureditvah pogodbenic za varstvo osebnih podatkov uporabljajo učinkoviti zaščitni ukrepi, vključno s tem, da:

               (a)se osebni podatki obdelujejo zakonito in pošteno v skladu z načeli najmanjšega obsega podatkov, omejitve namena, natančnosti in omejitve hrambe;

               (b)je obdelava posebnih vrst osebnih podatkov dovoljena le v potrebnem obsegu, pri tem pa se zanjo uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi, prilagojeni posebnim tveganjem pri obdelavi;

               (c)se raven varnosti, ki ustreza tveganju pri obdelavi, zagotovi z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, zlasti kar zadeva obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov;

               (d)se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju morebitnih z zakonom določenih omejitev, ki v demokratični družbi pomenijo potrebne in sorazmerne ukrepe za zaščito pomembnih ciljev javnega interesa, podelijo izvršljive pravice do dostopa, popravka in izbrisa;

               (e)se v primeru kršitve varstva podatkov, ki pomeni tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb, o kršitvi nemudoma obvesti pristojni nadzorni organ; se, kadar bi kršitev verjetno povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb, ob upoštevanju morebitnih z zakonom določenih omejitev, ki v demokratični družbi pomenijo potrebne in sorazmerne ukrepe za zaščito pomembnih ciljev javnega interesa, o tem obvestijo tudi posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki;

               (f)so nadaljnji prenosi v tretjo državo dovoljeni le pod pogoji in ob upoštevanju zaščitnih ukrepov, ki so primerni za prenos in zagotavljajo, da raven zaščite ni ogrožena;

               (g)nadzor nad spoštovanjem zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov in njihovim izvrševanjem zagotavljajo neodvisni organi; ter

               (h)se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, podelijo izvršljive pravice do učinkovitega upravnega in sodnega varstva v primeru kršitve zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov.

               10.Združeno kraljestvo na eni strani in Unija, tudi v imenu katere koli njene države članice, na drugi strani Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje uradno obvestita o nadzornih organih, pristojnih za nadzor izvajanja pravil o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za sodelovanje na podlagi tega dela, in zagotavljanje skladnosti z njimi. Nadzorni organi sodelujejo za namene zagotavljanja skladnosti s tem delom.

               11.Določbe o varstvu osebnih podatkov iz tega dela se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov, ki v celoti ali delno poteka z avtomatiziranimi sredstvi, ter za drugačno obdelavo osebnih podatkov, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke.

               12.Ta člen ne posega v uporabo posebnih določb iz tega dela v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.

               Člen LAW.GEN.5: Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih ukrepih na podlagi prava Unije

               1.Ta člen se uporablja, če država članica preneha sodelovati pri določbah prava Unije v zvezi s sodelovanjem na področju kazenskega pregona in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, ki so podobne katerim koli ustreznim določbam tega dela, ali uživati pravice v skladu z njimi.

               2.Združeno kraljestvo lahko Unijo pisno uradno obvesti, da namerava prenehati uporabljati zadevne določbe iz tega dela v zvezi z navedeno državo članico.

               3.Uradno obvestilo iz odstavka 2 začne učinkovati na dan, ki je v njem določen, vendar ne pred datumom, na katerega država članica preneha sodelovati pri pravicah na podlagi določb prava Unije iz odstavka 1 ali jih uživati.

               4.Če Združeno kraljestvo v skladu s tem členom poda uradno obvestilo, da namerava prenehati uporabljati zadevne določbe tega dela, se sestane Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako sodelovanje, ki se je začelo v skladu s tem naslovom in na katerega vpliva prenehanje, sklene na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru ustreznih določb tega dela, preden se prenehajo uporabljati zadevne določbe zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po učinkovanju prenehanja.

               5.Unija po diplomatski poti pisno uradno obvesti Združeno kraljestvo o datumu, na katerega bo država članica ponovno začela sodelovati pri zadevnih določbah prava Unije ali uživati pravice na njihovi podlagi. Zadevne določbe tega dela začnejo ponovno učinkovati na navedeni dan ali, če je to pozneje, na prvi dan meseca, ki sledi dnevu navedenega uradnega obvestila.

               6.Za lažjo uporabo tega člena Unija Združeno kraljestvo uradno obvesti, kadar država članica preneha sodelovati pri določbah prava Unije v zvezi s sodelovanjem na področju kazenskega pregona in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, ki so podobne ustreznim določbam tega dela, ali uživati pravice v skladu z njimi.

               Naslov II: Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil

               Člen LAW.PRUM.5: Cilj

               Cilj tega dela je vzpostaviti vzajemno sodelovanje med pristojnimi organi kazenskega pregona Združenega kraljestva na eni strani in državami članicami na drugi strani v zvezi z avtomatiziranim prenosom profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov vozil.

               Člen LAW.PRUM.6: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„pristojni organ kazenskega pregona“ pomeni državno policijo, carino ali drug organ, ki mu notranje pravo daje pooblastila za odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali kriminalnih dejavnosti ter za izvajanje pooblastil in uporabo prisilnih ukrepov v okviru takih dejavnosti; agencije,telesa in druge enote, ki se ukvarjajo predvsem z vprašanji nacionalne varnosti, niso pristojni organi kazenskega pregona za namene tega naslova;

               (b)„iskanje“ in „primerjava“ iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] in LAW.PRUM.17 [Izvedbeni ukrepi]pomenita postopka, s katerima se ugotavlja ujemanje med podatki o DNK oziroma daktiloskopskimi podatki, ki jih posreduje ena država, in podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, shranjenimi v podatkovnih zbirkah ene, več kot ene ali vseh držav;

               (c)„avtomatizirano iskanje“ iz člena LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil] pomeni postopek spletnega dostopa za pregledovanje zbirk podatkov ene, več ali vseh držav članic;

               (d)„nekodirajoči del DNK“ pomeni kromosomska področja, ki ne vsebujejo nobenih genetskih informacij, tj. ki jim ni mogoče pripisati nobenih funkcionalnih lastnosti nekega organizma;

               (e)„profil DNK“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNK, tj. specifično molekularno strukturo različnih področij DNK (lokusov);

               (f)„referenčni podatki o DNK“ pomenijo profil DNK in referenčno številko; Referenčni podatki o DNK vsebujejo izključno profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodirajočih delov DNK, in referenčno številko. Referenčni podatki o DNK ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Referenčni podatki o DNK, ki niso pripisani nobeni fizični osebi (neznani profili DNK), so kot takšni razpoznavni;

               (g)„referenčni profil DNK“ pomeni profil DNK identificirane osebe;

               (h)„neznan profil DNK“ pomeni profil DNK še neidentificirane osebe, pridobljen iz sledi, zbranih pri preiskovanju kaznivih dejanj;

               (i)„opomba“ pomeni zabeležko pri profilu DNK, ki jo država članica vnese v svojo nacionalno podatkovno zbirko, in navaja, da je bilo ob iskanju ali primerjanju s strani druge države članice pri zadevnem profilu DNK že ugotovljeno ujemanje;

               (j)„daktiloskopski podatki“ pomenijo prstne odtise, sledi prstnih odtisov, odtise dlani, sledi odtisov dlani in vzorce takih podob (kodirane minucije), kadar so shranjeni in se obdelujejo v avtomatizirani podatkovni zbirki;

               (k)„daktiloskopski referenčni podatki“ pomenijo daktiloskopske podatke in referenčno številko. Daktiloskopski referenčni podatki ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Daktiloskopski referenčni podatki, ki niso pripisani nobeni fizični osebi (neznani daktiloskopski podatki), so kot takšni razpoznavni;

               (l)„podatki iz registrov vozil“ pomenijo niz podatkov, kakor je opredeljen v poglavju 3 PRILOGE LAW-1;

               (m)„posamezen primer“ iz drugega stavka člena LAW.PRUM.8(1) [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], drugega stavka člena LAW.PRUM.12(1) [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov], in člena LAW.PRUM.15(1) [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil] pomeni en sam preiskovalni ali kazenski spis; če tak spis vsebuje več kot en profil DNK oziroma en daktiloskopski podatek ali podatek iz registrov vozil, se lahko posreduje skupaj kot en zahtevek;

               (n)„laboratorijska dejavnost“ pomeni vse ukrepe, sprejete v laboratoriju pri lokalizaciji in pridobivanju sledi na predmetih, pa tudi pri pripravi, analizi in interpretaciji forenzičnih dokazov v zvezi s profili DNK in daktiloskopskimi podatki zaradi priprave izvedenskega mnenja ali izmenjave forenzičnih dokazov;

               (o)„rezultati laboratorijskih dejavnosti“ pomenijo vse analitične ugotovitve in z njimi neposredno povezane interpretacije;

               (p)„izvajalec forenzičnih dejavnosti“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki opravlja laboratorijske dejavnosti na zahtevo pristojnih organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali pristojnih sodnih organov;

               (q)„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni edini organ v državi, ki izvaja akreditacijo s pooblastilom te države.

               Člen LAW.PRUM.7: Oblikovanje nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK

               1.Države vzpostavijo in hranijo nacionalnie zbirke podatkov o preiskavah DNK za preiskovanje kaznivih dejanj.

               2.Za izvajanje tega naslova države zagotovijo dostopnost referenčnih podatkov o DNK iz svojih nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK iz odstavka 1.

               3.Države priglasijo nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi LAW.PRUM.7 [Oblikovanje nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK] do LAW.PRUM.10 [Pridobivanje celičnega materiala in pošiljanje profilov DNK] ter členi LAW.PRUM.13 [Nacionalne kontaktne točke], LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij] in LAW.PRUM. 17 [Izvedbeni ukrepi], ter pogoje za avtomatizirano iskanje iz člena LAW.PRUM.8(1) [Avtomatizirano iskanje profilov DNK].

               Člen LAW.PRUM.8: Avtomatizirano iskanje profilov DNK

                  1.Države za preiskovanje kaznivih dejanj nacionalni kontaktni točki druge države iz člena LAW.PRUM.13 [Nacionalne kontaktne točke] omogočijo dostop do referenčnih podatkov o DNK v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, pri čemer lahko izvedejo avtomatizirano iskanje s primerjavo profilov DNK. Iskanje je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.

               2.Če je bilo z avtomatiziranim iskanjem ugotovljeno ujemanje poslanega profila DNK s profili DNK v zbirki zaprošene države, zaprošena država nacionalni kontaktni točki države prosilke avtomatsko pošlje referenčne podatke o DNK, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje. Če ujemanja ni mogoče najti, se to avtomatsko sporoči.

               Člen LAW.PRUM.9: Avtomatizirana primerjava profilov DNK

               1.Za preiskovanje kaznivih dejanj države prek nacionalnih kontaktnih točk primerjajo profile DNK svojih neznanih profilov DNK z vsemi profili DNK iz referenčnih podatkov zbirk podatkov o preiskavah DNK v skladu z vzajemno sprejetimi praktičnimi ureditvami med zadevnimi državami. Pošiljanje in primerjava profilov DNK se opravita v elektronski obliki. Pošiljanje zaradi primerjave neznanih profilov DNK se opravi le, kadar je to v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.

               2.Če država pri primerjavi v skladu z odstavkom 1 ugotovi ujemanje profilov DNK, ki jih je poslala ena država, s profili v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, nacionalni kontaktni točki države prosilke nemudoma pošlje referenčne podatke o DNK, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje.

               Člen LAW.PRUM.10: Pridobivanje celičnega materiala in pošiljanje profilov DNK

               Kadar v okviru potekajočih preiskovalnih ali kazenskih postopkov ni na razpolago profila DNK določenega posameznika, ki je na ozemlju zaprošene države, ta država zagotovi pravno pomoč, tako da pridobi in preišče celični material tega posameznika ter pridobljeni profil DNK pošlje državi prosilki, če:

               (a)država prosilka sporoči, za kakšne namene je to potrebno;

               (b)država prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala, če bi bil zadevni posameznik na ozemlju države prosilke, in

               (c)so po nacionalni zakonodaji zaprošene države izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenega profila DNK.

               Člen LAW.PRUM.11: Daktiloskopski podatki

               Za izvajanje tega naslova države zagotovijo dostopnost daktiloskopskih referenčnih podatkov iz spisa za notranje sisteme za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, vzpostavljene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

               Člen LAW.PRUM.12: Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov

               1.Države za preiskovanje kaznivih dejanj nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav iz člena LAW.PRUM.13 [Nacionalne kontaktne točke] omogočijo dostop do referenčnih podatkov iz sistemov za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, ki so jih vzpostavile za ta namen, s pooblastilom za izvajanje avtomatiziranega iskanja s primerjavo daktiloskopskih podatkov. Iskanje je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.

               2.Potrditev ujemanja daktiloskopskih podatkov z referenčnimi podatki iz zbirke, ki jo upravlja zaprošena država, opravi nacionalna kontaktna točka države prosilke na podlagi elektronsko poslanih referenčnih podatkov, ki so potrebni za nedvoumno potrditev ujemanja.

               Člen LAW.PRUM.13: Nacionalne kontaktne točke

               1.Za namene pošiljanja podatkov iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] države imenujejo nacionalne kontaktne točke.

               2.V tem poglavju se za nacionalne kontaktne točke v zvezi z državami članicami štejejo nacionalne kontaktne točke, določene za podobno izmenjavo podatkov v Uniji.

               3.Pooblastila nacionalnih kontaktnih točk so urejena z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja.

               Člen LAW.PRUM.14: Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij

               Če postopek iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] pokaže ujemanje profilov DNK ali daktiloskopskih podatkov, pošiljanje nadaljnjih razpoložljivih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih z referenčnimi podatki, brez poseganja v člen LAW.PRUM.17(1) [Izvedbeni ukrepi] ureja notranja zakonodaja zaprošene države članice, vključno z njenimi pravili o pravni pomoči.

               Člen LAW.PRUM.15: Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil

               1.Države nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic iz odstavka 2 zaradi preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pregona drugih kršitev, ki v državi prosilki spadajo v pristojnost sodišč ali državnega tožilstva, kot tudi zaradi ohranjanja javne varnosti, v posameznih primerih dovolijo avtomatizirano iskanje naslednjih podatkov v nacionalnih registrih vozil:

               (a)podatki o lastnikih ali upravljavcih vozil ter

               (b)podatki o vozilih.

               2.
                     Poizvedba v skladu z odstavkom 1 je mogoča le z uporabo celotne številke šasije ali celotne registrske številke ter v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.

               3.
                     Za pošiljanje podatkov iz odstavka 1 vsaka država imenuje nacionalno kontaktno točko, ki je zadolžena za sprejemanje zahtevkov iz drugih držav. Pooblastila nacionalnih kontaktnih točk so urejena z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja.

               Člen LAW.PRUM.16: Akreditacija izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

               1.Države zagotovijo, da njihove izvajalce forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti, nacionalni akreditacijski organ akreditira kot skladne z EN ISO/IEC 17025.

               2.Vsaka država članica zagotovi, da njeni organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, priznajo rezultate akreditiranih izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti v drugih državah članicah, za enako zanesljive kot rezultate domačih izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti, akreditiranih po EN ISO/IEC 17025.

               3.Pristojni organi kazenskega pregona Združenega kraljestva ne izvajajo iskanja in avtomatizirane primerjave v skladu s členi LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov], dokler Združeno kraljestvo ne začne izvajati in uporabljati ukrepov iz odstavka 1 tega člena.

               4.Odstavka 1 in 2 ne vplivata na nacionalna pravila glede sodne presoje dokazov.

               5.Združeno kraljestvo specializiranemu odboru za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje posreduje besedilo glavnih določb, sprejetih za izvajanje in uporabo določb tega člena.

               Člen LAW.PRUM.17: Izvedbeni ukrepi

               1.Za namene tega naslova dajo države pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav na voljo vse kategorije podatkov za iskanje in primerjavo pod enakimi pogoji, kot so tisti, pod katerimi so na voljo za iskanje in primerjavo nacionalnim pristojnim organom kazenskega pregona. Države nadaljnje razpoložljive osebne podatke in druge informacije, povezane z referenčnimi podatki, iz člena LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij] pošljejo pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav za namene tega naslova, in sicer pod enakimi pogoji, kot bi bili poslani nacionalnim organom.

               2.Za namene izvajanja postopkov iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] in LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil] se v PRILOGI LAW-1 določijo tehnične in postopkovne specifikacije.

               3.V odnosih med državami članicami in Združenim kraljestvom se uporabljajo tudi izjave, ki so jih države članice podale v skladu s sklepoma Sveta 2008/615/PNZ
                  77
                in 2008/616/PNZ
                  78
               .

               Člen LAW.PRUM.18: Predhodna ocena

               1.Da bi se preverilo, ali Združeno kraljestvo izpolnjuje pogoje iz člena LAW.PRUM.17 [Izvedbeni ukrepi] in PRILOGE LAW-1, se, kolikor se zahteva v PRILOGI LAW-1, izvedeta ocenjevalni obisk in preskus v zvezi in v skladu s pogoji in ureditvijo, sprejemljivimi za Združeno kraljestvo. V vsakem primeru se preskus izvede v zvezi z iskanjem podatkov v skladu s členom LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil].

               2.Unija na podlagi celovitega ocenjevalnega poročila o ocenjevalnem obisku in, po potrebi, preskusu iz odstavka 1 določi datum ali datume, od katerih lahko države članice Združenemu kraljestvu pošiljajo osebne podatke v skladu s tem poglavjem.

               3.Do izida ocenjevanja iz odstavka 1 lahko države članice od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma Združenemu kraljestvu pošiljajo osebne podatke iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] in LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij] do datuma ali datumov, ki jih Unija določi v skladu z odstavkom 2, vendar ne dlje kot devet mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma. Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje lahko to obdobje enkrat podaljša za največ devet mesecev.

               Člen LAW.PRUM.19: Prekinitev in razveljavitev

               1.Če Unija meni, da je treba ta naslov spremeniti, ker se je pravo Unije v zvezi s predmetom, ki ga ureja navedeni naslov, bistveno spremenilo ali je v postopku bistvene spremembe, lahko v zvezi s tem uradno obvesti Združeno kraljestvo, da se dogovorita o uradni spremembi tega sporazuma v zvezi s tem naslovom. Po takem uradnem obvestilu pogodbenici začneta posvetovanja.

               2.Kadar se pogodbenici v devetih mesecih od navedenega uradnega obvestila ne dogovorita o spremembi tega naslova, se lahko Unija odloči, da bo prekinila uporabo tega naslova ali katerih koli določb tega naslova za obdobje največ devetih mesecev. Pred zaključkom tega obdobja se lahko pogodbenici dogovorita za podaljšanje prekinitve za dodatno obdobje največ devetih mesecev. Če se pogodbenici do konca obdobja prekinitve ne dogovorita o spremembi tega naslova, se določbe, katerih uporaba je prekinjena, prenehajo uporabljati na prvi dan meseca, ki sledi izteku obdobja prekinitve, razen če Unija obvesti Združeno kraljestvo, da ne želi več spremeniti tega naslova. V tem primeru se določbe tega naslova, katerih uporaba je prekinjena, spet začnejo uporabljati.

               3.Če se v skladu s tem členom prekine uporaba katere koli določbe tega naslova uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, se Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, začeto v skladu s tem naslovom in na katerega vpliva prekinitev, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega naslova, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevne določbe zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.

               Naslov III: Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih

               Člen LAW.PNR.18: Področje uporabe

               1.Ta naslov določa pravila, na podlagi katerih se lahko podatki iz evidenc podatkov o potnikih prenesejo pristojnemu organu Združenega kraljestva, ki jih nato obdela in uporablja, za lete med Unijo in Združenim kraljestvom, ter vzpostavlja posebne zaščitne ukrepe v zvezi s tem.

               2.Ta naslov se uporablja za letalske prevoznike, ki opravljajo potniške lete med Unijo in Združenim kraljestvom.

               3.Ta naslov se uporablja tudi za letalske prevoznike, ki so registrirani v Uniji ali v njej shranjujejo podatke ter opravljajo potniške lete v Združeno kraljestvo ali iz njega.

               4.Ta naslov določa tudi policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah med Združenim kraljestvom in Unijo v zvezi s podatki iz PNR.

               Člen LAW.PNR.19: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali enakovrednim dovoljenjem, ki mu omogoča opravljanje zračnega prevoza potnikov med Združenim kraljestvom in Unijo;

               (b)„evidenca podatkov o potnikih“ („PNR“) pomeni zapis zahtevanih podatkov o potovanju vsakega potnika, ki vsebuje potrebne informacije, da lahko letalski prevozniki, ki zagotavljajo rezervacije, in udeleženi letalski prevozniki obdelujejo in nadzorujejo rezervacije za vsako potovanje, ki ga rezervira posamezna oseba ali se rezervira v njenem imenu, ne glede na to, ali je sestavni del sistema rezervacij, sistema za nadzor odhodov, ki se uporablja za prijavo potnikov na let, ali enakovrednih sistemov, ki zagotavljajo enake funkcije; podatki iz PNR, kot se uporabljajo v tem naslovu, vsebujejo zlasti elemente iz PRILOGE LAW-2;

               (c)„pristojni organ Združenega kraljestva“ pomeni organ Združenega kraljestva, pristojen za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR na podlagi tega sporazuma; če ima Združeno kraljestvo več kot en pristojni organ, zagotovi storitev enotne točko za podatke o potnikih, ki letalskim prevoznikom omogoča prenos podatkov iz PNR enotni vstopni točki za prenos podatkov, in določi enotno kontaktno točko za prejemanje in vlaganje zahtevkov v skladu s členom LAW.PNR.22 [Policijsko in pravosodno sodelovanje];

               (d)„enote za informacije o potnikih“ pomenijo enote, ki jih ustanovijo ali imenujejo države članice in so odgovorne za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR;

               (e)„terorizem“ pomeni katero koli kaznivo dejanje iz PRILOGE LAW-7;

               (f)„hudo kaznivo dejanje“ pomeni katero koli kaznivo dejanje, ki se po notranjem pravu države članice lahko kaznuje z zaporno kaznijo oziroma ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let.

               Člen LAW.PNR.20: Nameni uporabe podatkov iz PNR

               1.Združeno kraljestvo zagotovi, da se podatki iz PNR, prejeti v skladu s tem naslovom, obdelujejo izključno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj, ter za namene nadzora nad obdelavo podatkov iz PNR v skladu s pogoji iz tega sporazuma.

               2. Pristojni organ Združenega kraljestva lahko obdela podatke iz PNR, če je to nujno za zaščito življenjskih interesov vsake fizične osebe, v izjemnih primerih, kot so:

               (a)tveganje smrti ali hudih telesnih poškodb ali

               (b)večje tveganje za javno zdravje, zlasti kakor je opredeljeno v mednarodno priznanih standardih.

               3.Pristojni organ Združenega kraljestva lahko podatke iz PNR glede na posamezni primer obdela tudi, če razkritje ustreznih podatkov iz PNR zahteva sodišče ali upravno sodišče Združenega kraljestva v postopku, ki je neposredno povezan s katerim koli namenom iz odstavka 1.

               Člen LAW.PNR.21: Zagotavljanje podatkov iz PNR

               1.Unija zagotovi, da ta naslov ne ovira letalskih prevoznikov pri prenosu podatkov iz PNR pristojnemu organu Združenega kraljestva.

               2.Unija zagotovi, da lahko letalski prevozniki v skladu s tem naslovom prenesejo podatke iz PNR pristojnemu organu Združenega kraljestva prek pooblaščenih zastopnikov, ki delujejo v imenu in pod odgovornostjo letalskega prevoznika.

               3.Združeno kraljestvo od letalskega prevoznika ne zahteva zagotavljanja podatkovnih elementov iz PNR, ki jih letalski prevoznik še ni zbral ali jih še ne hrani za namene rezervacij.

               4.Združeno kraljestvo po prejemu izbriše vse podatke, ki mu jih prenese letalski prevoznik v skladu s tem poglavjem, če navedeni podatkovni element ni naveden v PRILOGI LAW-2.

               Člen LAW.PNR.22: Policijsko in pravosodno sodelovanje

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva v okviru njunih pristojnosti Europolu ali Eurojustu ali enotam za informacije o potnikih držav članic čim prej posreduje vse relevantne in ustrezne analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.

               2.Na zahtevo Europola ali Eurojusta v okviru njunih pristojnosti ali enote za informacije o potnikih države članice pristojni organ Združenega kraljestva izmenja podatke iz PNR, rezultate obdelave teh podatkov ali analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.

               3.Enote za informacije o potnikih držav članic pristojnemu organu Združenega kraljestva čim prej izmenjajo vse relevantne in ustrezne analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.

               4.Na zahtevo pristojnega organa Združenega kraljestva enote za informacije o potnikih države članice izmenjajo podatke iz PNR, rezultate obdelave teh podatkov ali analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.

               5.Pogodbenici zagotovita, da se informacije iz odstavkov 1 do 4 izmenjajo v skladu s sporazumi in dogovori o kazenskem pregonu ali izmenjavi informacij med Združenim kraljestvom ter Europolom, Eurojustom ali zadevno državo članico. Izmenjava informacij z Europolom na podlagi tega člena poteka prek varnih komunikacijskih kanalov, vzpostavljenih za izmenjavo informacij prek Europola.

               6.Pristojni organ Združenega kraljestva in enote za informacije o potnikih držav članic zagotovijo, da se v skladu z odstavki 1 do 4 izmenja le minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR.

               Člen LAW.PNR.23: Nediskriminacija

               Združeno kraljestvo zagotovi, da se zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo pri obdelavi podatkov iz PNR, enako uporabljajo za vse fizične osebe, brez nezakonite diskriminacije.

               Člen LAW.PNR.24: Uporaba posebnih vrst osebnih podatkov

               V skladu s tem naslovom je vsaka obdelava posebnih vrst osebnih podatkov prepovedana. Če kakršni koli podatki iz PNR, ki se prenesejo pristojnemu organu Združenega kraljestva, vključujejo posebne vrste osebnih podatkov, pristojni organ Združenega kraljestva take podatke izbriše.

               Člen LAW.PNR.25: Varnost in celovitost podatkov

               1.Združeno kraljestvo izvaja regulativne, postopkovne ali tehnične ukrepe za zaščito podatkov iz PNR pred naključnim, nezakonitim ali nepooblaščenim dostopom, obdelavo ali izgubo.

               2.Združeno kraljestvo zagotovi preveritev skladnosti ter varstvo, varnost, zaupnost in celovitost podatkov. V zvezi s tem Združeno kraljestvo:

               (a)za podatke iz PNR uporabi postopke šifriranja, pooblaščanja in dokumentiranja;

               (b)omeji dostop do podatkov PNR na pooblaščene uradnike;

               (c)hrani podatke iz PNR v varnem prostoru, ki je zavarovan z nadzorom dostopa; ter

               (d)vzpostavi mehanizem, ki zagotavlja, da poizvedbe o podatkih iz PNR potekajo v skladu s členom LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR].

               3.V primeru nepooblaščenega dostopa do podatkov iz PNR o fizični osebi ali njihovega razkritja Združeno kraljestvo sprejme ukrepe, da obvesti zadevno fizično osebo in zmanjša tveganje škode ter sprejme popravne ukrepe.

               4.Pristojni organ Združenega kraljestva nemudoma obvesti Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje o vsakem pomembnem primeru naključnega, nezakonitega ali nepooblaščenega dostopa do podatkov iz PNR ali njihove obdelave ali izgube.

               5.Združeno kraljestvo zagotovi, da se za vse kršitve varnosti podatkov, zlasti kršitve, ki povzročijo naključno ali nezakonito uničenje ali naključno izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop ali druge nezakonite oblike obdelave, uporabijo učinkoviti in odvračilni popravni ukrepi, ki lahko vključujejo sankcije.

               Člen LAW.PNR.26: Preglednost in obveščanje potnikov

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva na svojem spletišču da na voljo:

               (a)seznam zakonodaje, ki dovoljuje zbiranje podatkov iz PNR;

               (b)nameni zbiranja podatkov iz PNR;

               (c)način varstva podatkov iz PNR;

               (d)način in obseg dovoljenega razkritja podatkov iz PNR;

               (e)informacije o pravicah do dostopa, popravkov, zaznamkov in pravnih sredstev ter

               (f)kontaktne informacije za poizvedbe.

               2.Pogodbenici sodelujeta z zainteresiranimi tretjimi stranmi, kot je letalska industrija, za spodbujanje preglednosti v času rezervacij glede namena zbiranja, obdelave in uporabe podatkov iz PNR ter glede tega, kako zahtevati dostop do podatkov, njihov popravek in uveljavljanje pravnega sredstva v zvezi z njimi. Letalski prevozniki potnikom zagotovijo jasne in izčrpne informacije v zvezi s prenosom podatkov iz PNR na podlagi tega naslova, vključno z navedbo podrobnosti o organu prejemnika, namenom prenosa in pravico, da potnik od organa prejemnika zahteva dostop do svojih osebnih podatkov, ki so bili preneseni, in popravljanje teh podatkov.

               3.Kadar se podatki iz PNR, ki se hranijo v skladu s členom LAW.PNR.28 [Hramba podatkov iz PNR], uporabijo pod pogoji iz člena LAW.PNR.29 [Pogoji uporabe evidence podatkov o potnikih] oziroma so bili razkriti v skladu s členom LAW.PNR.31 [Razkrivanje znotraj Združenega kraljestva] ali členom LAW.PNR.32 [Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva], Združeno kraljestvo zadevne potnike pisno, posamično in v razumnem času obvesti, kadar tako informiranje ne more več ogroziti preiskav, ki jih izvajajo zadevni javni organi, kolikor so na voljo ustrezni kontaktni podatki potnikov ali jih je mogoče pridobiti ob ustreznem prizadevanju. Uradno obvestilo vključuje informacije o tem, kako lahko zadevna fizična oseba zaprosi za upravno ali sodno varstvo.

               Člen LAW.PNR.27: Avtomatizirana obdelava podatkov PNR

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva zagotovi, da vsaka avtomatizirana obdelava podatkov iz PNR temelji na nediskriminatornih, posebnih in zanesljivih vnaprej pripravljenih modelih in merilih, ki mu omogočajo, da:

               (a)dosega rezultate pri osredotočanju na fizične osebe, pri katerih bi lahko obstajal utemeljen sum vpletenosti v teroristična ali huda kazniva dejanja ali sodelovanja pri njih ali

               (b)se v izjemnih okoliščinah zaščitijo življenjski interesi fizične osebe, kot je določeno v členu LAW.PNR.20(2) [Nameni uporabe podatkov iz PNR].

               2.Pristojni organ Združenega kraljestva zagotovi, da so zbirke podatkov, v katerih se išče primerjava s podatki iz PNR, zanesljive, posodobljene in omejene na tiste, zbirke podatkov ki jih uporablja za namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR].

               3.Združeno kraljestvo ne sprejema odločitev, ki znatno negativno vplivajo na fizično osebo, izključno na podlagi avtomatizirane obdelave podatkov iz PNR.

               Člen LAW.PNR.28: Hramba podatkov PNR

               1.Združeno kraljestvo ne hrani podatkov iz PNR več kot pet let od datuma, ko jih je prejelo.

               2.Najpozneje v šestih mesecih od prenosa podatkov iz PNR iz odstavka 1 se vsi podatki iz PNR depersonalizirajo z zakrivanjem podatkovnih elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče neposredno identificirati potnika, na katerega se podatki iz PNR nanašajo, ali katero koli drugo fizično osebo, in sicer:

               (a)imen, vključno z imeni drugih potnikov v PNR, in števila potnikov v PNR, ki potujejo skupaj;

               (b)naslovov, telefonskih številk in elektronskih kontaktnih podatkov potnika, oseb, ki so rezervirale let za potnika, oseb, prek katerih je mogoče stopiti v stik s potnikom, in oseb, ki jih je treba obvestiti v nujnih primerih;

               (c)vseh razpoložljivih informacij o plačilu in obračunu, kolikor vsebujejo kakršne koli informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče identificirati fizično osebo;

               (d)informacij v zvezi s programi zvestobe;

               (e)drugih dodatnih informacij, posebnih informacij v zvezi s storitvami in posebnih zahtev v zvezi s storitvami, če vsebujejo informacije, na podlagi katerih je mogoče identificirati fizično osebo, ter

               (f)kakršnih koli predhodnih informacij o potniku, ki so bile zbrane.

               3.Pristojni organ Združenega kraljestva lahko razkrije podatke PNR le, če je to potrebno za izvedbo preiskav za namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR]. Takšni razkriti podatki iz PNR so dostopni le omejenemu številu posebej pooblaščenih uradnikov.

               4.Ne glede na odstavek 1 Združeno kraljestvo izbriše podatke o potnikih iz PNR po njihovem odhodu iz države, razen če ocena tveganja pokaže potrebo po tem, da se še naprej hranijo. Za določitev navedene potrebe Združeno kraljestvo dokaže obstoj objektivnih dokazov, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da bi lahko nekateri potniki pomenili tveganje z vidika boja proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem.

               5.V odstavku 4 bi se moral za datum odhoda šteti zadnji dan obdobja najdaljšega zakonitega prebivanja zadevnega potnika v Združenem kraljestvu, razen če je na voljo podatek o točnem datumu odhoda.

               6.Za uporabo podatkov, ki se hranijo na podlagi tega člena, veljajo pogoji iz člena LAW.PNR.29 [Pogoji uporabe evidence podatkov o potnikih].

               7.Neodvisen upravni organ v Združenem kraljestvu enkrat letno oceni pristop pristojnega organa Združenega kraljestva glede potrebe po hrambi podatkov iz PNR v skladu z odstavkom 4.

               8.Ne glede na odstavke 1, 2 in 4 lahko Združeno kraljestvo hrani podatke iz PNR, ki so potrebni za poseben ukrep, pregled, preiskavo, izvršilni ukrep, sodni postopek, pregon ali izvrševanje sankcij, dokler ta ukrep ni zaključen.

               9.Združeno kraljestvo izbriše podatke iz PNR po izteku obdobja njihove hrambe.

               10.Odstavek 11 se uporablja zaradi posebnih okoliščin, ki Združenemu kraljestvu preprečujejo tehnične prilagoditve, potrebne za preoblikovanje sistemov za obdelavo podatkov iz PNR, ki jih je Združeno kraljestvo uporabljalo, ko se je zanj uporabljalo pravo Unije, v sisteme, ki bi omogočili izbris podatkov PNR v skladu z odstavkom 4.

               11.Združeno kraljestvo lahko začasno odstopa od odstavka 4 v vmesnem obdobju, katerega trajanje je določeno v odstavku 13, dokler ne izvede tehničnih prilagoditev, kar mora storiti takoj, ko je mogoče. Pristojni organ Združenega kraljestva v vmesnem obdobju prepreči uporabo podatkov iz PNR, ki jih je treba izbrisati v skladu z odstavkom 4, tako, da za te podatke iz PNR uporabi naslednje dodatne zaščitne ukrepe:

               (a)podatki iz PNR so dostopni le omejenemu številu pooblaščenih uradnikov in le, kadar je to potrebno za ugotovitev, ali bi bilo treba podatke PNR izbrisati v skladu z odstavkom 4;

               (b)zahteva za uporabo podatkov iz PNR se v primerih, ko je treba podatke izbrisati v skladu z odstavkom 4, zavrne in se ne odobri noben nadaljnji dostop do teh podatkov, če je iz dokumentacije iz točke (d) tega odstavka razvidno, da je bila predhodna zahteva za uporabo zavrnjena;

               (c)zagotovi se, da se podatki iz PNR po najboljših močeh izbrišejo takoj, ko je to mogoče, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine iz odstavka 10, ter

               (d)v skladu s členom LAW.PNR.30 [Zapisovanje in dokumentiranje obdelave podatkov iz PNR] se dokumentira naslednje, taka dokumentacija pa se da na voljo neodvisnemu upravnemu organu iz odstavka 7 tega člena:

               (I)vse zahteve za uporabo podatkov iz PNR;

               (II)datum in čas dostopa do podatkov iz PNR, da se oceni, ali je treba podatke PNR izbrisati;

               (III)dejstvo, da je bila zahteva za uporabo podatkov iz PNR zavrnjena na podlagi tega, da bi morali biti podatki iz PNR izbrisani v skladu z odstavkom 4, vključno z datumom in časom zavrnitve, ter

               (IV)datum in čas izbrisa podatkov iz PNR v skladu s točko (c) tega odstavka.

               12.Združeno kraljestvo devet mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma in spet eno leto pozneje, če se vmesno obdobje podaljša za nadaljnje leto, Specializiranemu odboru za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje predloži:

               (a)poročilo neodvisnega upravnega organa iz odstavka 7 tega člena, ki vsebuje mnenje nadzornega organa Združenega kraljestva iz člena LAW.GEN.4(3) [Varstvo osebnih podatkov] o tem, ali so bili zaščitni ukrepi iz odstavka 11 tega člena učinkovito uporabljeni, ter

               (b)oceno Združenega kraljestva, ali še naprej obstajajo posebne okoliščine iz odstavka 10 tega člena, skupaj z opisom prizadevanj za preoblikovanje sistemov Združenega kraljestva za obdelavo podatkov iz PNR v sisteme, ki bi omogočali izbris podatkov iz PNR v skladu z odstavkom 4 tega člena.

               13.Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje se sestane v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma, da preuči poročilo in oceno iz odstavka 12. Če posebne okoliščine iz odstavka 10 še naprej obstajajo, Partnerski svet podaljša vmesno obdobje iz odstavka 11 za eno leto. Partnerski svet vmesno obdobje podaljša še za eno nadaljnje, zadnje leto pod enakimi pogoji in po enakem postopku kot pri prvem podaljšanju, če je bil poleg tega dosežen znaten napredek, čeprav še ni bilo mogoče preoblikovati sistemov Združenega kraljestva za obdelavo podatkov iz PNR v sisteme, ki bi omogočali izbris podatkov iz PNR v skladu z odstavkom 4.

               14.Če Združeno kraljestvo meni, da je Partnerski svet katero koli od teh podaljšanj neupravičeno zavrnil, lahko ta naslov začasno prekine z enomesečnim odpovednim rokom.

               15.Na dan tretje obletnice začetka veljavnosti tega sporazuma se odstavki 10 do 14 prenehajo uporabljati.

               Člen LAW.PNR.29: Pogoji za uporabo podatkov iz PNR

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva lahko podatke iz PNR, ki se v skladu s členom LAW.PNR.28 [Hramba podatkov iz PNR] hranijo za namene z izjemo varnostne in mejne kontrole, vključno z razkrivanjem na podlagi člena LAW.PNR.31 [Razkrivanje znotraj Združenega kraljestva] in člena LAW.PNR.32 [Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva], uporabi samo, kadar nove okoliščine, ki temeljijo na objektivnih razlogih, kažejo, da bi lahko podatki iz PNR o enem ali več potnikih učinkovito prispevali k doseganju namenov iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR].

               2.Uporaba podatkov iz PNR s strani pristojnega organa Združenega kraljestva v skladu z odstavkom 1 je predmet predhodnega pregleda, ki ga sodišče ali neodvisni upravni organ Združenega kraljestva izvede na podlagi obrazložene zahteve pristojnega organa Združenega kraljestva znotraj nacionalnega pravnega okvira za postopke preprečevanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj, razen:

               (a)v ustrezno utemeljenih nujnih primerih ali

               (b)za preverjanje zanesljivosti in aktualnosti predhodno določenih modelov in meril, na katerih temelji avtomatska obdelava podatkov iz PNR, ali za opredelitev novih modelov in meril za tako obdelavo.

               Člen LAW.PNR.30: Zapisovanje in dokumentiranje obdelave podatkov iz PNR

               Pristojni organ Združenega kraljestva zapiše in dokumentira vsako obdelavo podatkov iz PNR. Tak zapis ali dokumentiranje uporablja samo za:

               (a)notranje spremljanje in preverjanje zakonitosti obdelave podatkov;

               (b)zagotavljanje ustrezne celovitosti podatkov;

               (c)zagotavljanje varnosti obdelave podatkov in

               (d)zagotavljanje pregleda nad delovanjem.

               Člen LAW.PNR.31: Razkrivanje znotraj Združenega kraljestva

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva podatke iz PNR razkrije drugim javnim organom v Združenem kraljestvu, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)podatki iz PNR se razkrijejo javnim organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR];

               (b)podatki iz PNR se razkrijejo samo v posameznih primerih;

               (c)razkritje je v teh posebnih okoliščinah potrebno za namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR];

               (d)razkrije se samo minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR;

               (e)javni organ prejemnik zagotovi varstvo, ki je enakovredno zaščitnim ukrepom iz tega naslova, ter

               (f)javni organ prejemnik podatkov iz PNR ne razkrije drugim subjektom, razen če razkritje dovoli pristojni organ Združenega kraljestva v skladu s pogoji iz tega odstavka.

               2.Pri prenosu analitičnih informacij, ki vsebujejo podatke iz PNR, pridobljene na podlagi tega naslova, se upoštevajo zaščitni ukrepi iz tega člena.

               Člen LAW.PNR.32: Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva

               1.Združeno kraljestvo zagotovi, da pristojni organ Združenega kraljestva podatke iz PNR razkrije javnim organom v tretjih državah, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)podatki iz PNR se razkrijejo javnim organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR];

               (b)podatki iz PNR se razkrijejo samo v posameznih primerih;

               (c)podatki iz PNR se razkrijejo le, če je to potrebno za namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR];

               (d)razkrije se samo minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR; in

               (e)tretja država, ki so ji razkriti podatki iz PNR, je sklenila sporazum z Unijo, ki zagotavlja varstvo osebnih podatkov, primerljivo s tem sporazumom, ali zanjo velja sklep Evropske komisije v skladu s pravom Unije, ki ugotavlja, da tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov v smislu prava Unije.

               2.Kot izjema od točke (e) odstavka 1 lahko pristojni organ Združenega kraljestva prenese podatke iz PNR tretji državi, če:

               (a)vodja tega organa ali višji uradnik, ki ga je vodja posebej pooblastil, meni, da je razkritje potrebno za preprečevanje in preiskovanje resne in neposredne grožnje javni varnosti ali za zaščito življenjskih interesov katere koli fizične osebe, ter

               (b)tretja država na podlagi dogovora, sporazuma ali kako drugače pisno zagotovi, da se bodo informacije varovale v skladu z zaščitnimi ukrepi, ki se za obdelavo podatkov iz PNR, prejetih od Unije, uporabljajo po pravu Združenega kraljestva, vključno s tistimi iz tega naslova.

               3.Prenos v skladu z odstavkom 2 tega člena se dokumentira. Taka dokumentacija se na zahtevo da na voljo nadzornemu organu iz člena LAW.GEN.4(3) [Varstvo osebnih podatkov], vključno z datumom in uro prenosa, informacijami o organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in prenesenimi podatki iz PNR.

               4.Če pristojni organ Združenega kraljestva v skladu z odstavkoma 1 in 2 razkrije podatke iz PNR, zbrane na podlagi tega naslova, ki izhajajo iz države članice, organe navedene države članice uradno obvesti o razkritju, takoj ko je to mogoče. Združeno kraljestvo to uradno obvestilo predloži v skladu s sporazumi ali dogovori o kazenskem pregonu ali izmenjavi informacij med Združenim kraljestvom in zadevno državo članico.

               5.Pri prenosu analitičnih informacij, ki vsebujejo podatke iz PNR, pridobljene na podlagi tega naslova, se upoštevajo zaščitni ukrepi iz tega člena.

               Člen LAW.PNR.33: Metoda prenosa

               Letalski prevozniki prenesejo podatke iz PNR pristojnemu organu Združenega kraljestva izključno na podlagi metode „push“, tj. metode, s katero letalski prevozniki prenesejo podatke iz PNR v podatkovno zbirko pristojnega organa Združenega kraljestva, in v skladu z naslednjimi postopki, ki jih morajo letalski prevozniki upoštevati:

               (a)podatki iz PNR se prenesejo elektronsko v skladu s tehničnimi zahtevami pristojnega organa Združenega kraljestva, v primeru tehnične okvare pa na kakršen koli drug ustrezen način, ki zagotavlja ustrezno raven varnosti podatkov;

               (b)podatki iz PNR se prenesejo z uporabo dogovorjenih oblik sporočanja; in

               (c)podatki iz PNR se prenesejo na varen način z uporabo enotnih protokolov, kakor zahteva pristojni organ Združenega kraljestva.

               Člen LAW.PNR.34: Pogostost prenosa

               1.Pristojni organ Združenega kraljestva od letalskih prevoznikov zahteva, da podatke iz PNR prenašajo:

               (a)na začetku ne od prej kot 96 ur pred časom odhoda po voznem redu ter

               (b)največ petkrat, kot določi pristojni organ Združenega kraljestva.

               2.Pristojni organ Združenega kraljestva letalskim prevoznikom dovoli, da prenos iz točke (b) odstavka 1 omejijo na posodobitve podatkov iz PNR, ki so bili preneseni v skladu s točko (a) navedenega odstavka.

               3.Pristojni organ Združenega kraljestva obvesti letalske prevoznike o časih, določenih za prenose.

               4.V posebnih primerih, kadar je mogoče sklepati, da je dodatni dostop do podatkov iz PNR nujen za odzivanje na posebno grožnjo v zvezi z nameni uporabe, določenimi v členu LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR], lahko pristojni organ Združenega kraljestva od letalskega prevoznika zahteva, da mu zagotovi podatke iz PNR pred načrtovanimi prenosi, med njimi ali po njih. Pristojni organ Združenega kraljestva pri izvrševanju navedene diskrecijske pravice deluje preudarno in sorazmerno ter uporablja metodo prenosa iz člena LAW.PNR.33 [Metoda prenosa].

               Člen LAW.PNR.35: Sodelovanje

               Pristojni organ Združenega kraljestva in enote za informacije o potnikih držav članic si skupaj prizadevajo za uskladitev svojih sistemov obdelave podatkov iz PNR, ki dodatno povečuje varnost posameznikov v Združenem kraljestvu, Uniji in drugih državah.

               Člen LAW.PNR.36: Neodstopanje

               Ta naslov ne pomeni odstopanja od medsebojnih obveznosti Združenega kraljestva in držav članic ali tretjih držav, da zaprosijo za pomoč ali se odzovejo na prošnjo za pomoč na podlagi instrumenta medsebojne pomoči.

               Člen LAW.PNR.37: Posvetovanje in preverjanje

               1.Pogodbenici se posvetujeta o vsakem ukrepu, ki naj bi se sprejel in bi lahko vplival na ta naslov.

               2.Pri izvajanju skupnih pregledov tega naslova, kot je določeno v členu LAW.OTHER.135(1) [Pregled in ocena], pogodbenici posebno pozornost namenita nujnosti in sorazmernosti pri obdelavi in hrambi podatkov iz PNR za posamezne namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR]. Skupni pregledi vključujejo tudi pregled, kako pristojni organ Združenega kraljestva zagotavlja zanesljivost, ustreznost in posodobljenost vnaprej pripravljenih modelov, meril in podatkovnih zbirk iz člena LAW.PNR.27 [Avtomatizirana obdelava podatkov iz PNR] ob upoštevanju statističnih podatkov.

               Člen LAW.PNR 38: Prekinitev sodelovanja iz tega naslova

               1.Če katera od pogodbenic meni, da nadaljnje delovanje tega naslova ni več primerno, lahko o svoji nameri, da začasno preneha uporabljati ta naslov, uradno obvesti drugo pogodbenico. Po takem uradnem obvestilu pogodbenici začneta posvetovanja.

               2.Če se pogodbenici v 6 mesecih od navedenega uradnega obvestila ne dogovorita o rešitvi, se lahko vsaka pogodbenica odloči, da bo prekinila uporabo tega poglavja za obdobje največ 6 mesecev. Pred zaključkom tega obdobja se lahko pogodbenici dogovorita za podaljšanje prekinitve za dodatno obdobje največ 6 mesecev. Če se pogodbenici do konca obdobja prekinitve ne dogovorita o rešitvi glede tega naslova, se določbe tega naslova, katerih uporaba je prekinjena, prenehajo uporabljati na prvi dan meseca, ki sledi izteku obdobja prekinitve, razen če pogodbenica, ki je poslala uradno obvestilo, drugo pogodbenico obvesti, da ne želi umakniti uradno obvestilo. V tem primeru se določbe tega poglavja spet začnejo uporabljati.

               3.Če se v skladu s tem členom prekine uporaba tega naslova, se Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, začeto v skladu s tem naslovom in na katerega vpliva prekinitev, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega naslova, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevne določbe zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.

               Naslov IV: Sodelovanje v zvezi z operativnimi informacijami

               Člen LAW.OPCO.1: Sodelovanje v zvezi z operativnimi informacijami

               1.Cilj tega naslova je, da pogodbenici zagotovita, da si lahko pristojni organi Združenega kraljestva in držav članic ob upoštevanju pogojev notranjega prava in v okviru svojih pooblastil ter kolikor to ni določeno v drugih naslovih tega dela, medsebojno pomagajo z zagotavljanjem ustreznih informacij za namene:

               (a)preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj;

               (b)izvrševanja kazenskih sankcij;

               (c)varovanja pred grožnjami javni varnosti in njihovega preprečevanja in

               (d)preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti njima.

               2.Za namene tega naslova „pristojni organ“ pomeni državno policijo, carino ali drug organ, pristojen v skladu z notranjim pravom za izvajanje dejavnosti za namene iz odstavka 1.

               3.Informacije, vključno z informacijami o iskanih in pogrešanih osebah ter predmetih, lahko zahteva pristojni organ Združenega kraljestva ali države članice ali se na lastno pobudo zagotovijo pristojnemu organu Združenega kraljestva ali države članice. Informacije se lahko zagotovijo na zahtevo ali na lastno pobudo, ob upoštevanju pogojev notranjega prava, ki se uporablja za pristojni organ, ki zagotovi informacije, in v okviru njegovih pooblastil.

               4.Informacije se lahko zahtevajo in zagotovijo, če pogoji notranjega prava, ki se uporablja za pristojni organ, ki zahteva ali zagotovi informacije, ne določajo, da morajo informacije zahtevati ali zagotoviti pravosodni organi oz. se morajo informacije zahtevati ali zagotoviti prek pravosodnih organov.

               5.Pristojni organ, ki zagotovi informacije, v nujnih primerih zagotovi informacije na zahtevo ali na lastno pobudo čim prej.

               6.Pristojni organ države, ki zahteva informacije, lahko v skladu z ustreznim notranjim pravom ob vložitvi zahteve ali naknadno zaprosi državo, ki zagotovi informacije, za soglasje, da se informacije uporabijo v dokazne namene v postopkih pred pravosodnim organom. Država, ki zagotovi informacije, lahko pod pogoji iz naslova VIII [Medsebojna pravna pomoč] in pogoji notranjega prava, ki se zanjo uporabljajo, soglaša, da se informacije uporabijo v dokazne namene pred pravosodnim organom v državi, ki je zahtevala informacije. Prav tako lahko država, ki zagotovi informacije na lastno pobudo, soglaša, da se informacije uporabijo v dokazne namene v postopkih pred pravosodnim organom v državi, ki prejme informacije. Če soglasje ni dano v skladu s tem odstavkom, se prejete informacije ne uporabijo v dokazne namene v postopkih pred pravosodnim organom.

               7.Pristojni organ, ki zagotovi informacije, lahko v skladu z ustreznim notranjim pravom določi pogoje za uporabo zagotovljenih informacij.

               8.Pristojni organ lahko v skladu s tem naslovom zagotovi vse vrste informacij, ki jih ima, ob upoštevanju pogojev notranjega prava, ki se zanj uporablja, in v okviru svojih pooblastil. To lahko vključuje informacije iz drugih virov, samo če je nadaljnji prenos teh informacij dovoljen v skladu z ureditvijo, po kateri jih je pridobil pristojni organ, ki je zagotovil informacije.

               9.Informacije se lahko v skladu s tem naslovom zagotovijo prek katerega koli ustreznega komunikacijskega kanala, vključno z varno komunikacijsko linijo za zagotavljanje informacij prek Europola.

               10.Ta člen ne vpliva na izvajanje ali sklepanje dvostranskih sporazumov med Združenim kraljestvom in državami članicami, če države članice ravnajo v skladu s pravom Unije. Prav tako ne vpliva na druga pooblastila, ki so na voljo pristojnim organom Združenega kraljestva ali držav članic v skladu z veljavnim notranjim ali mednarodnim pravom za zagotavljanje pomoči z izmenjavo informacij za namene iz odstavka 1.

               Naslov V: Sodelovanje z Europolom

               Člen LAW.EUROPOL.46: Cilj

               Cilj tega naslova je vzpostaviti sodelovanje med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, da bi podprli in okrepili ukrepe držav članic in Združenega kraljestva ter njihovo vzajemno sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, terorizma in oblik kaznivih dejanj, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, kot je navedeno v členu LAW.EUROPOL.48 [Oblike kaznivih dejanj], in boju proti njim.

               Člen LAW.EUROPOL.47: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„Europol“ pomeni Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/794
                  79
                (v nadaljnjem besedilu: uredba o Europolu);

               (b)„pristojni organ“ pomeni za Unijo Europol, za Združeno kraljestvo pa nacionalni organ za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki je v skladu z notranjim pravom pristojen za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti njim.

               Člen LAW.EUROPOL.48: Oblike kaznivih dejanj

               1.Sodelovanje, določeno v tem poglavju, se nanaša na oblike kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti Europola, kot so navedene v PRILOGI LAW-3, vključno s povezanimi kaznivimi dejanji.

               2.Povezana kazniva dejanja so kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za storitev oblik kaznivih dejanj iz odstavka 1, kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvajanja takih kaznivih dejanj, in kazniva dejanja, storjena za zagotovitev nekaznovanja takih kaznivih dejanj.

               3.Če se spremeni seznam oblik kaznivih dejanj, za katere je v skladu s pravom Unije pristojen Europol, lahko specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje na predlog Unije ustrezno spremeni PRILOGO LAW-3 od datuma, ko začne veljati sprememba pristojnosti Europola.

               Člen LAW.EUROPOL.49: Področja sodelovanja

               Sodelovanje lahko poleg izmenjave osebnih podatkov pod pogoji iz tega naslova in v skladu z nalogami Europola, kot so določene v uredbi o Europolu, vključuje zlasti:

               (a)izmenjavo informacij, kot je strokovno znanje;

               (b)poročila o splošnem stanju;

               (c)rezultati strateških analiz;

               (d)informacije o postopkih kazenskih preiskav;

               (e)informacije o metodah za preprečevanje kaznivih dejanj;

               (f)sodelovanje pri dejavnostih usposabljanja ter

               (g)svetovanje in podpora pri posameznih kazenskih preiskavah ter operativno sodelovanje.

               Člen LAW.EUROPOL.50: Nacionalna kontaktna točka in uradniki za zvezo

               1.Združeno kraljestvo določi nacionalno kontaktno točko, ki deluje kot osrednja kontaktna točka med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               2.Izmenjava informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva poteka med Europolom in nacionalno kontaktno točko iz odstavka 1. Vendar to ne izključuje neposredne izmenjave informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, če Europol in zadevni pristojni organi menijo, da je to primerno.

               3.Nacionalna kontaktna točka je tudi osrednja kontaktna točka za pregled, popravljanje in izbris osebnih podatkov.

               4.Za olajšanje sodelovanja, vzpostavljenega v skladu s tem poglavjem, Združeno kraljestvo napoti v Europol enega ali več uradnikov za zvezo. Europol lahko v Združeno kraljestvo napoti enega ali več uradnikov za zvezo.

               5.Združeno kraljestvo zagotovi, da imajo njegovi uradniki za zvezo hiter in, kadar je to tehnično izvedljivo, neposreden dostop do zadevnih podatkovnih zbirk Združenega kraljestva, ki jih potrebujejo za izpolnjevanje svojih nalog.

               6.Število uradnikov za zvezo, podrobnosti o njihovih nalogah, njihovih pravicah in obveznostih ter s tem povezanih stroških urejajo delovni dogovori, sklenjeni med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je navedeno v členu LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni dogovori].

               7.Uradniki za zvezo iz Združenega kraljestva in predstavniki pristojnih organov Združenega kraljestva so lahko povabljeni na operativne sestanke. Uradniki za zvezo iz držav članic in tretjih držav, predstavniki pristojnh organov držav članic in tretjih držav, osebje Europola in druge zainteresirane strani se lahko udeležujejo sestankov, ki jih organizirajo uradniki za zvezo ali pristojni organi Združenega kraljestva.

               Člen LAW.EUROPOL.51: Izmenjava informacij

               1.Izmenjava informacij med pristojnimi organi je v skladu s ciljem in določbami tega naslova. Osebni podatki se obdelujejo le za posebne namene iz odstavka 2.

               2.Pristojni organi najpozneje ob prenosu osebnih podatkov jasno navedejo posebni namen ali namene, za katere se osebni podatki prenesejo. Pri prenosu Europolu se namen ali nameni prenosa določijo v skladu s posebnimi nameni obdelave iz uredbe o Europolu. Če pristojni organ, ki prenese podatke, tega ne stori, pristojni organ prejemnik v dogovoru z organom, ki prenese podatke, obdela osebne podatke, da ugotovi njihovo relevantnost ter namen ali namene, za katere jih je treba nadalje obdelati. Pristojni organi lahko osebne podatke obdelujejo za drug namen od tistega, za katerega so bile, posredovane, samo v primeru, da jim to dovoli pristojni organ, ki prenese podatke.

               3.Pristojni organi, ki prejmejo osebne podatke, se zavežejo, da bodo ti podatki obdelani le za namen, za katerega so bili preneseni. Osebni podatki se izbrišejo takoj, ko niso več potrebni za namen, za katerega so bili preneseni.

               4.Europol in pristojni organi Združenega kraljestva brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa najpozneje šest mesecev po prejemu osebnih podatkov, ugotovijo ali in v kakšnem obsegu so navedeni osebni podatki potrebni za namen, za katerega so bili preneseni, in o tem ustrezno obvestijo organ, ki jih je prenesel.

               Člen LAW.EUROPOL.52: Omejitve dostopa do prenesenih osebnih podatkov in njihove nadaljnje uporabe

               1.Pristojni organ, ki prenese podatke, lahko ob prenosu osebnih podatkov navede splošne ali posebne omejitve glede dostopa do njih ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim nadaljnjim prenosom, izbrisom ali uničenjem po določenem obdobju ali njihovo nadaljnjo obdelavo. Kadar se potreba po takih omejitvah pokaže potem, ko so bili osebni podatki že preneseni, pristojni organ, ki jih je prenesel, o tem obvesti pristojni organ prejemnika.

               2.Pristojni organ prejemnik upošteva vse omejitve glede dostopa ali nadaljnje uporabe osebnih podatkov, ki jih navede pristojni organ, ki jih je prenesel, kot je navedeno v odstavku 1.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so bile informacije, prenesene na podlagi tega poglavja, zbrane, shranjene in prenesene v skladu z njeni pravnim okvirom. Vsaka pogodbenica v največji možni meri zagotovi, da take informacije niso bile pridobljene s kršitvijo človekovih pravic. Prav tako se take informacije ne posredujejo, če bi jih bilo mogoče v razumno predvidljivem obsegu uporabiti za predlaganje, izrek ali izvršitev smrtne kazni ali katere koli oblike krutega ali nečloveškega ravnanja.

               Člen LAW.EUROPOL.53: Različne kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

               1.Prenos osebnih podatkov žrtev kaznivega dejanja, prič ali drugih oseb, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, ter oseb, mlajših od 18 let, je prepovedan, razen če je tak prenos v posameznih primerih nujno potreben in sorazmeren za preprečevanje kaznivih dejanj ali boj proti njim.

               2.Tako Združeno kraljestvo kot Europol zagotovita, da za obdelavo osebnih podatkov iz odstavka 1 veljajo dodatni zaščitni ukrepi, vključno z omejitvami dostopa, dodatnimi varnostnimi ukrepi in omejitvami nadaljnjih prenosov.

               Člen LAW.EUROPOL.54: Lažji pretok osebnih podatkov med Združenim kraljestvom in Europolom

               Pogodbenici si v interesu vzajemnih operativnih koristi prizadevata za sodelovanje v prihodnje, da bi zagotovili čim hitrejšo izmenjavo podatkov med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva ter preučili možnost vključitve morebitnih novih postopkov in tehničnega razvoja, ki bi lahko pripomogli k temu cilju, ob upoštevanju dejstva, da Združeno kraljestvo ni država članica.

               Člen LAW.EUROPOL.55: Ocena zanesljivosti vira in točnosti informacij

               1.Pristojni organi v največji možni meri in najpozneje ob prenosu informacij navedejo zanesljivost vira informacij na podlagi naslednjih meril:

               (a)kadar ni dvoma o verodostojnosti, zanesljivosti in pristojnosti vira ali če informacije posreduje vir, ki se je vselej izkazal za zanesljivega;

               (b)kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za zanesljive;

               (c)kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za nezanesljive;

                  (d)kadar zanesljivosti vira ni mogoče oceniti.

               2.Pristojni organi v največji možni meri in najpozneje ob prenosu informacij navedejo točnost informacij na podlagi naslednjih meril:

               (a)ni dvomov o točnosti informacij;

               (b)informacije so viru znane osebno, ne pa tudi uradniku, ki jih prenese naprej;

               (c)informacije viru niso znane osebno, a jih potrjujejo druge zabeležene informacije;

               (d)informacije, ki viru niso znane osebno in ki jih ni mogoče potrditi.

               3.Kadar pristojni organ prejemnik na podlagi informacij, ki jih že ima, ugotovi, da je treba oceno informacij ali njihovega vira, ki jo je predložil pristojni organ, ki je prenesel informacije, v skladu z odstavkoma 1 in 2, popraviti, o tem obvesti navedeni pristojni organ in se poskusi dogovoriti o spremembi ocene. Pristojni organ prejemnik brez takega dogovora ne spremeni ocene prejetih informacij ali njihovega vira.

               4.Če pristojni organ prejme informacije brez ocene, poskuša, kolikor je mogoče in po možnosti v dogovoru s pristojnim organom, ki je prenesel informacije, oceniti zanesljivost vira ali točnost informacij na podlagi informacij, ki jih že ima.

               5.Če zanesljiva ocena ni mogoča, se informacije ocenijo v skladu s točko (d) odstavka 1 in točko (d) odstavka 2.

               Člen LAW.EUROPOL.56: Varnost izmenjave informacij

               1.Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje varnosti izmenjave informacij v skladu s tem naslovom se določijo z upravnimi dogovori med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je določeno v členu LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni dogovori].

               2.Pogodbenici se strinjata z vzpostavitvijo, izvajanjem in delovanjem varne komunikacijske linije za izmenjavo informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               3.Upravni dogovori med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva iz člena LAW.EUROPOL.58 [Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov] urejajo pogoje uporabe varne komunikacijske linije.

               Člen LAW.EUROPOL.57: Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo osebnih podatkov

               1.Pristojni organi so v skladu s svojimi pravnimi okviri odgovorni za kakršno koli škodo, ki jo posameznik utrpi zaradi pravnih ali dejanskih napak pri izmenjavi informacij. Da bi se izognili odgovornosti do oškodovanca v skladu z njihovimi pravnimi okviri, se niti Europol niti pristojni organi Združenega kraljestva ne morejo sklicevati na to, da je drugi pristojni organ posredoval netočne informacije.

               2.Če se Europolu ali pristojnemu organu Združenega kraljestva naloži plačilo odškodnine zaradi njune uporabe informacij, ki jih je drugi organ pomotoma posredoval ali jih posredoval zaradi neizpolnjevanja svojih obveznosti, drugi organ povrne znesek, ki so ga Europol ali pristojni organi Združenega kraljestva plačali kot nadomestilo v skladu z odstavkom 1, razen če so bile informacije uporabljene v nasprotju s tem naslovom.

               3.Europol in pristojni organi Združenega kraljestva drug od drugega ne zahtevajo plačila kaznovalne odškodnine ali druge odškodnine, katere namen ni povračilo škode v skladu z odstavkoma 1 in 2.

               Člen LAW.EUROPOL.58: Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

               Izmenjavo in varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov, če je potrebna v skladu s tem naslovom, urejajo delovni in upravni dogovor iz člena LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni dogovori] med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               Člen LAW.EUROPOL.59: Delovni in upravni dogovori

               1.Podrobnosti sodelovanja med Združenim kraljestvom in Europolom za dopolnitev in izvajanje določb tega naslova so predmet delovnih dogovorov v skladu s členom 23(4) uredbe o Europolu in upravnih dogovorov v skladu s členom 25(1) uredbe o Europolu, sklenjenih med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               2.Brez poseganja v določbe tega naslova in ob upoštevanju statusa Združenega kraljestva kot nečlanice EU lahko Europol in pristojni organi Združenega kraljestva, če tako odloči upravni odbor Europola, v delovne dogovore ali upravne dogovore, odvisno od primera, vključijo določbe, ki dopolnjujejo ali izvajajo ta naslov in omogočajo zlasti:

               (a)posvetovanja med Europolom in enim ali več predstavniki nacionalne kontaktne točke Združenega kraljestva o vprašanjih politike in zadevah skupnega interesa za uresničevanje njihovih ciljev in usklajevanje njihovih dejavnosti ter za spodbujanje sodelovanja med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva;

               (b)sodelovanje enega ali več predstavnikov Združenega kraljestva kot opazovalcev na posebnih sestankih vodij enot Europola v skladu s poslovnikom takih sestankov;

               (c)sodelovanje enega ali več predstavnikov Združenega kraljestva v projektih operativne analize v skladu s pravili, ki jih določijo ustrezni upravljavski organi Europola;

                  (d)opredelitev nalog uradnikov za zvezo, njihovih pravic in obveznosti ter s tem povezanih stroškov ali

               (e)sodelovanje med pristojnimi organi Združenega kraljestva in Europolom v primeru kršitev zasebnosti ali varnosti.

               3.Vsebina delovnih in upravnih dogovorov se lahko določi skupaj v enem dokumentu.

               Člen LAW.EUROPOL.60: Obvestilo o izvajanju

               1.Tako Združeno kraljestvo kot Europol javno objavita dokument, v katerem so v razumljivi obliki navedene določbe o obdelavi osebnih podatkov, prenesenih v skladu s tem naslovom, vključno s sredstvi, ki so na voljo za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drug drugemu zagotovita izvod navedenega dokumenta.

               2.Združeno kraljestvo in Europol sprejmeta pravila o tem, kako se bo skladnost z določbami o obdelavi osebnih podatkov uveljavljala v praksi, če taka pravila še ne obstajajo. Tako Združeno kraljestvo kot Europol pošljeta kopijo teh pravil drug drugemu in zadevnim nadzornim organom.

               Člen LAW.EUROPOL.61: Pristojnosti Europola

               Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da Europolu nalaga obveznost sodelovanja s pristojnimi organi Združenega kraljestva, ki presega njegove pristojnosti, kot so določene v ustrezni zakonodaji Unije.

               Naslov VI: Sodelovanje z Eurojustom

               Člen LAW.EUROJUST.61: Cilj

               Cilj tega naslova je vzpostaviti sodelovanje med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva v boju proti hudim kaznivim dejanjem iz člena LAW.EUROJUST.63 [Oblike kaznivih dejanj].

               Člen LAW.EUROJUST.62: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„Eurojust“ pomeni Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2018/1727
                  80
                (v nadaljnjem besedilu: uredba o Eurojustu);

               (b)„pristojni organ“ pomeni za Unijo Eurojust, ki ga zastopa kolegij ali nacionalni član, za Združeno kraljestvo pa nacionalni organ, pristojen v skladu z notranjim pravom v zvezi s preiskovanjem in pregonom kaznivih dejanj;

               (c)„kolegij“ pomeni kolegij Eurojusta, kakor je opredeljen v uredbi o Eurojustu;

               (d)„nacionalni član“ pomeni nacionalnega člana, ki ga v Eurojust napoti vsaka država članica v skladu z uredbo o Eurojustu;

               (e)„pomočnik“ pomeni osebo, ki lahko pomaga nacionalnemu članu in namestniku nacionalnega člana oziroma tožilcu za zvezo, kot so opredeljeni v uredbi o Eurojustu oziroma členu LAW.EUROJUST.66(3) [Tožilec za zvezo];

               (f)„tožilec za zvezo“ pomeni državnega tožilca, ki ga je Združeno kraljestvo napotilo v Eurojust in za katerega glede statusa državnega tožilca velja notranje pravo Združenega kraljestva;

               (g)„sodnik za zvezo“ pomeni pravosodnega funkcionarja, ki ga Eurojust napoti v Združeno kraljestvo v skladu s členom LAW.EUROJUST.67 [sodnik za zvezo];

               (h)„domači korespondent za zadeve, povezane s terorizmom“ pomeni kontaktno točko, ki jo določi Združeno kraljestvo v skladu s členom LAW.EUROJUST.65 [Kontaktne točke za Eurojust] in je odgovorna za korespondenco v zvezi s terorizmom.

               Člen LAW.EUROJUST.63: Oblike kaznivih dejanj

               1.Sodelovanje, vzpostavljeno v skladu s tem naslovom, se nanaša na oblike hudih kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti Eurojusta, kot so navedene v PRILOGI LAW-4, vključno s povezanimi kaznivimi dejanji.

               2.Povezana kazniva dejanja so kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za storitev oblik hudih kaznivih dejanj iz odstavka 1, kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvajanja takih hudih kaznivih dejanj, in kazniva dejanja, storjena za zagotovitev nekaznovanja takih hudih kaznivih dejanj.

               3.Če se spremeni seznam oblik hudih kaznivih dejanj, za katere je v skladu s pravom Unije pristojen Eurojust, lahko specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje na predlog Unije ustrezno spremeni PRILOGO LAW-4 od datuma, ko začne veljati sprememba pristojnosti Eurojusta.

               Člen LAW.EUROJUST.64: Področja sodelovanja

               Pogodbenici zagotovita, da Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva sodelujejo na področjih dejavnosti iz členov 2 in 54 uredbe o Eurojustu ter iz tega naslova.

               Člen LAW.EUROJUST.65: Kontaktne točke za Eurojust

               1.Združeno kraljestvo vzpostavi ali imenuje vsaj eno kontaktno točko za Eurojust znotraj pristojnih organov Združenega kraljestva.

               2.Združeno kraljestvo eno od svojih kontaktnih točk določi za domačega korespondenta Združenega kraljestva za zadeve, povezane s terorizmom.

               Člen LAW.EUROJUST.66: Tožilec za zvezo

               1.Za olajšanje sodelovanja, vzpostavljenega v skladu s tem poglavjem, Združeno kraljestvo napoti v Eurojust tožilca za zvezo.

               2.Pooblastila in trajanje napotitve določi Združeno kraljestvo.

               3.Tožilcu za zvezo lahko pomaga največ pet pomočnikov, glede na obseg sodelovanja. Po potrebi lahko pomočniki nadomestijo tožilca za zvezo ali delujejo v njegovem imenu.

               4.Združeno kraljestvo obvesti Eurojust o vrsti in obsegu sodnih pooblastil tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov v Združenem kraljestvu, da lahko opravljajo svoje naloge v skladu z namenom tega naslova. Združeno kraljestvo določi pristojnost svojega tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov za ukrepanje v zvezi s tujimi pravosodnimi organi.

               5.Tožilec za zvezo in njegovi pomočniki imajo dostop do informacij v nacionalni kazenski evidenci ali katerem koli drugem registru Združenega kraljestva v skladu z notranjim pravom v primeru tožilca ali osebe z enakovrednimi pristojnostmi.

               6.Tožilec za zvezo in njegovi pomočniki so pooblaščeni, da neposredno stopijo v stik s pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               7.Število pomočnikov iz odstavka 3, tega člena, podrobnosti o nalogah tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov, njihovih pravicah in obveznostih ter s tem povezanih stroških ureja delovni dogovor, sklenjen med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je navedeno v členu LAW.EUROJUST.75 [Delovni dogovor].

               8.Delovne dokumente tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov hrani Eurojust in zagotavlja njihovo nedotakljivost.

               Člen LAW.EUROJUST.67: Sodniki za zvezo

               1.Da bi olajšali pravosodno sodelovanje z Združenim kraljestvom v primerih, ko Eurojust zagotovi pomoč, lahko Eurojust v skladu s členom 53 uredbe o Eurojustu v Združeno kraljestvo napoti sodnike za zvezo.

               2.Podrobnosti o nalogah sodnika za zvezo iz odstavka 1 tega člena, njegovih pravicah in obveznostih ter s tem povezanih stroških ureja delovni dogovor, sklenjen med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je navedeno v členu LAW.EUROJUST.75 [Delovni dogovor].

               Člen LAW.EUROJUST.68: Operativni in strateški sestanki

               1.Tožilec za zvezo, njegovi pomočniki in predstavniki drugih pristojnih organov Združenega kraljestva, vključno s kontaktno točko za Eurojust, se lahko na povabilo predsednika Eurojusta udeležujejo sestankov v zvezi s strateškimi zadevami, z dovoljenjem zadevnih nacionalnih članov pa tudi operativnih sestankov v zvezi s strateškimi zadevami.

               2.Nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki, upravni direktor Eurojusta in osebje Eurojusta se lahko udeležujejo sestankov, ki jih organizirajo tožilec za zvezo, njegovi pomočniki ali drugi pristojni organi Združenega kraljestva, vključno s kontaktno točko za Eurojust.

               Člen LAW.EUROJUST.69: Izmenjava neosebnih podatkov

               Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva si lahko izmenjujejo neosebne podatke, kolikor so pomembni za sodelovanje iz tega naslova, ob upoštevanju vseh omejitev iz člena LAW.EUROJUST.74 [Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov].

               Člen LAW.EUROJUST.70: Izmenjava osebnih podatkov

               1.Osebni podatki, ki jih pristojni organi zahtevajo in prejmejo v skladu s tem naslovom, se obdelujejo samo za cilje iz člena LAW.EUROJUST.61 [Cilj] za posebne namene iz odstavka 2 tega člena in ob upoštevanju omejitev glede dostopa ali nadaljnje uporabe iz odstavka 3 tega člena.

               2.Pristojni organ, ki prenese podatke, najpozneje ob prenosu osebnih podatkov jasno navede posebni namen ali namene, za katere se podatki prenesejo.

               3.Pristojni organ, ki prenese podatke, lahko ob prenosu osebnih podatkov navede splošne ali posebne omejitve glede dostopa do njih ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim nadaljnjim prenosom, izbrisom ali uničenjem po določenem obdobju ali njihovo nadaljnjo obdelavo. Kadar se potreba po takih omejitvah pokaže potem, ko so bili osebni podatki že predloženi, organ, ki jih je prenesel, o tem obvesti organ prejemnik.

               4.Pristojni organ prejemnik upošteva vse omejitve glede dostopa ali nadaljnje uporabe osebnih podatkov, ki jih navede pristojni organ, ki jih je prenesel, kot je določeno v odstavku 3.

               Člen LAW.EUROJUST.71: Kanali za prenos

               1.Informacije se izmenjujejo:

               (a)med tožilcem za zvezo ali njegovimi pomočniki ali, če nobeden od njih ni imenovan ali ni na voljo, kontaktno točko Združenega kraljestva za Eurojust in zadevnimi nacionalnimi člani ali kolegijem;

               (b)če je Eurojust v Združeno kraljestvo napotil sodnika za zvezo, med sodnikom za zvezo in katerim koli pristojnim organom Združenega kraljestva; v tem primeru se o vsaki taki izmenjavi informacij obvesti tožilca za zvezo;. ali

               (c)neposredno med pristojnim organom v Združenem kraljestvu in zadevnimi nacionalnimi člani ali kolegijem; v tem primeru se o vsaki taki izmenjavi informacij obvesti tožilca za zvezo in po potrebi sodnika za zvezo.

               2.Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva se lahko v posebnih primerih dogovorijo za uporabo drugih kanalov za izmenjavo informacij.

               3.Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva zagotovijo, da so njihovi predstavniki pooblaščeni za izmenjavo informacij na ustrezni ravni v skladu s pravom Združenega kraljestva oziroma uredbo o Eurojustu in da so ustrezno preverjeni.

               Člen LAW.EUROJUST.72: Nadaljnji prenos

               Pristojni organi Združenega kraljestva in Eurojust tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ne sporočijo nobenih informacij, ki jih je posredoval drugi od njih, brez soglasja pristojnega organa Združenega kraljestva ali Eurojusta, ki je zagotovil informacije, in brez ustreznih zaščitnih ukrepov glede varstva osebnih podatkov.

               Člen LAW.EUROJUST.73: Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo osebnih podatkov

               1.Pristojni organi so v skladu s svojimi pravnimi okviri odgovorni za kakršno koli škodo, ki jo posameznik utrpi zaradi pravnih ali dejanskih napak pri izmenjavi informacij. Da bi se izognili odgovornosti do oškodovanca v skladu z njihovimi pravnimi okviri, se niti Eurojust niti pristojni organi Združenega kraljestva ne morejo sklicevati na to, da je drugi pristojni organ posredoval netočne informacije.

               2.Če se kateremu koli od pristojnih organov naloži plačilo odškodnine zaradi uporabe informacij, ki jih je drugi organ pomotoma posredoval ali jih posredoval zaradi neizpolnjevanja svojih obveznosti, drugi organ povrne znesek, ki ga je pristojni organ plačal kot nadomestilo v skladu z odstavkom 1, razen če so bile informacije uporabljene v nasprotju s tem naslovom.

               3.Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva drug od drugega ne zahtevajo plačila kaznovalne odškodnine ali druge odškodnine, katere namen ni povračilo škode v skladu z odstavkoma 1 in 2.

               Člen LAW.EUROJUST.74: Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

               Izmenjavo in varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov, če je potrebna v skladu s tem naslovom, ureja delovni dogovor iz člena LAW.EUROJUST.75 [Delovni dogovor] med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.

               Člen LAW.EUROJUST.75: Delovni dogovor

               Načini sodelovanja med pogodbenicama za izvajanje tega naslova so predmet delovnega dogovora, sklenjenega med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva v skladu s členom 47(3) in členom 56(3) uredbe o Eurojustu.

               Člen LAW.EUROJUST.76: Pristojnosti Eurojusta

               Nobena določba tega naslova se ne razlaga tako, da Eurojustu nalaga obveznost sodelovanja s pristojnimi organi Združenega kraljestva, ki presega njegove pristojnosti, kot so določene v ustreznem pravu Unije.

               Naslov VII: Predaja

               Člen LAW.SURR.76: Cilj

               Cilj tega naslova je zagotoviti, da sistem izročitve med državami članicami na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani temelji na mehanizmu predaje na podlagi naloga za prijetje v skladu s pogoji iz tega naslova.

               Člen LAW.SURR.77: Načelo sorazmernosti

               Sodelovanje v okviru naloga za prijetje je potrebno in sorazmerno ob upoštevanju pravic zahtevane osebe in interesov žrtev ob upoštevanju resnosti dejanja, verjetne kazni, ki bi bila izrečena, in možnosti, da država sprejme ukrepe, ki so manj prisilni od predaje zahtevane osebe, zlasti zato, da bi se izognili nepotrebno dolgim obdobjem pripora.

               Člen LAW.SURR.78: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„nalog za prijetje“ je sodna odločba, ki jo izda država z namenom prijetja in predaje zahtevane osebe s strani druge države z namenom uvesti kazenski postopek ali izvršiti kazen zapora ali ukrep, vezan na odvzem prostosti;

               (b)„pravosodni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z notranjim pravom sodnik, sodišče ali državni tožilec. Državni tožilec se šteje za pravosodni organ le, če tako določa notranje pravo;

               (c)„izvršitveni pravosodni organ“ je pravosodni organ izvršitvene države, ki je po notranjem pravu navedene države pristojen za izvršitev naloga za prijetje;

               (d)„odreditveni pravosodni organ“ je pravosodni organ odreditvene države, ki je po notranjem pravu navedene države pristojen za izdajo naloga za prijetje.

               Člen LAW.SURR.79: Področje uporabe

               1.Nalog za prijetje se lahko izda za dejanja, za katera je po pravu odreditvene države najvišja zagrožena zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, najmanj 12 mesecev ali kadar se kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, izreče za najmanj štiri mesece.

               2.Predaja se brez poseganja v odstavka 3 in 4 pogojuje s tem, da dejanja, za katera je bil izdan nalog za prijetje, po pravu izvršitvene države pomenijo kaznivo dejanje, ne glede na njegove sestavne elemente ali opis.

               3.Ob upoštevanju člena LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje], točk(b) do (h) člena LAW.SURR.81(1) [Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje], člena LAW.SURR.82 [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83 [Izjema glede na državljanstvo] in člena LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih], država ne zavrne izvršitve naloga za prijetje, izdanega v zvezi z naslednjim ravnanjem, kadar je za tako ravnanje najvišja zagrožena kazen zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, v trajanju najmanj 12 mesecev, in sicer:

               (a)ravnanjem katere koli osebe, ki prispeva k temu, da skupina oseb, ki delujejo s skupnim namenom, stori eno ali več kaznivih dejanj na področju terorizma iz členov 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma, sklenjene 27. januarja 1977 v Strasbourgu, ali v zvezi z nedovoljeno trgovino z drogami in psihotropnimi snovmi ali umorom, hudo telesno poškodbo, ugrabitvijo, protipravnim odvzemom prostosti, jemanjem talcev ali posilstvom, tudi če zadevna oseba ne sodeluje pri dejanski izvršitvi kaznivega dejanja; tako prispevanje mora biti namerno in storjeno ob zavedanju, da bo prispevalo k izvajanju kriminalnih dejavnosti skupine; ali

               (b)terorizmom, kot je opredeljen v PRILOGI LAW-7.

               4.Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da se na podlagi vzajemnosti pogoj dvojne kaznivosti iz odstavka 2 ne bo uporabljal, če je kaznivo dejanje, na katerem temelji nalog:

               (a)eno od kaznivih dejanj iz odstavka 5, kot so opredeljena v pravu odreditvene države, ter

               (b)se v odreditveni državi kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom, ki vključuje odvzem prostosti za najdaljše obdobje vsaj treh let.

               5.Kazniva dejanja iz odstavka 4 so:

               -sodelovanje v hudodelski združbi;

               -terorizem, kot je opredeljen v PRILOGI LAW-7;

               -trgovina z ljudmi;

               -spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija;

               -nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi;

               -nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in eksplozivi;

               -korupcija, vključno s podkupovanjem;

               -goljufija, vključno z goljufijo, ki škoduje finančnim interesom Združenega kraljestva ali Unije;

               -pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem;

               -ponarejanje denarja;

               -kazniva dejanja računalniške kriminalitete;

               -kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi vrstami in ogroženimi rastlinskimi vrstami in sortami;

               -pomoč pri nezakonitem vstopu v državo in bivanju v njej;

               -umor;

               -huda telesna poškodba;

               -nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi;

               -ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev;

               -rasizem in ksenofobija;

               -organiziran ali oborožen rop;

               -nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli;

               -goljufanje;

               -izsiljevanje in oderuštvo;

               -ponarejanje in piratstvo izdelkov;

               -ponarejanje uradnih listin in promet z njimi;

               -ponarejanje plačilnih sredstev;

               -nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti;

               -nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi;

               -trgovina z ukradenimi vozili;

               -posilstvo;

               -požig;

               -kazniva dejanja, za katera je pristojno Mednarodno kazensko sodišče;

               -ugrabitev zrakoplova, ladje ali vesoljskega plovila ter

               -sabotaža.

               Člen LAW.SURR.80: Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje

               Izvršitev naloga za prijetje se zavrne:

               (a)če za kaznivo dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, velja amnestija v izvršitveni državi, kadar je bila navedena država pristojna za pregon kaznivega dejanja po svojem kazenskem pravu;

               (b)če je izvršitveni pravosodni organ obveščen, da je zahtevani osebi država izrekla pravnomočno sodbo za ista dejanja, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že izvršena ali je v postopku izvrševanja ali je po pravu države, ki jo je izrekla, ni mogoče več izvršiti; ali

               (c)če oseba, za katero je izdan nalog za prijetje, po pravu izvršitvene države zaradi svoje starosti ne more biti kazensko odgovorna za dejanja, za katera je bil izdan nalog za prijetje.

               Člen LAW.SURR.81: Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje

               1.Izvršitev naloga za prijetje se lahko zavrne:

               (a)če, v enem od primerov iz člena LAW.SURR.79(2) [Področje uporabe], dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, ni kaznivo dejanje po pravu izvršitvene države. Vendar se v zvezi z davki ali dajatvami, carino in deviznim poslovanjem izvršitev naloga za prijetje ne sme zavrniti iz razlogov, da pravo izvršitvene države ne odmerja enake vrste davkov in dajatev ali ne vsebuje enakih pravil glede davkov ali dajatev ter carinskih in deviznih predpisov kot pravo odreditvene države;

               (b)če je oseba, za katero je izdan nalog za prijetje, v izvršitveni državi v kazenskem pregonu zaradi istega dejanja, kot je tisto, za katero je bil izdan nalog za prijetje;

               (c)če se pravosodni organi izvršitvene države odločijo, da ne bodo izvedli kazenskega pregona za dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, ali da bodo postopek ustavili, ali kadar je bila zahtevani osebi v državi za ista dejanja izrečena pravnomočna sodba, ki onemogoča nadaljnji postopek;

               (d)če sta kazenski pregon ali kazen za zahtevano osebo zastarala po pravu izvršitvene države in dejanja spadajo v pristojnost navedene države po njenem kazenskem pravu;

               (e)če je izvršitveni pravosodni organ obveščen, da je zahtevani osebi tretja država izrekla pravnomočno sodbo za ista dejanja, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že izvršena ali je v postopku izvrševanja ali je po pravu države, ki jo je izrekla, ni mogoče več izvršiti;

               (f)če je nalog za prijetje izdan zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, zahtevana oseba pa biva v izvršitveni državi, je njen državljan ali ima tam prebivališče in se navedena država zaveže izvršiti kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, v skladu s svojim notranjim pravom. če je za premestitev izvrševanja kazni ali odvzema prostosti v izvršitveno državo potrebno soglasje zahtevane osebe, lahko izvršitvena država zavrne izvršitev naloga za prijetje šele potem, ko zahtevana oseba privoli v premestitev izvrševanja kazni ali odvzema prostosti;

               (g)če se nalog za prijetje nanaša na kazniva dejanja, ki:

               (I)če se po pravu izvršitvene države obravnavajo, kot da so bila v celoti ali delno storjena na ozemlju izvršitvene države ali na kraju, ki se šteje kot tak, ali

               (II)so bila storjena zunaj ozemlja odreditvene države, pravo izvršitvene države pa ne dovoljuje kazenskega pregona za ista kazniva dejanja, če so storjena zunaj njenega ozemlja;

               (h)če na podlagi objektivnih elementov obstajajo razlogi za domnevo, da je bil nalog za prijetje izdan zaradi kazenskega pregona ali kaznovanja osebe na podlagi njenega spola, rase, vere, etničnega porekla, državljanstva, jezika, političnega prepričanja ali spolne usmerjenosti, ali da bo oseba zaradi katerega od navedenih razlogov v slabšem položaju;

               (i)če je bil nalog za prijetje izdan zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, in zahtevana oseba ni bila osebno navzoča na sojenju, ki se je zaključilo z odločbo, razen če je v nalogu za prijetje navedeno, da je bila oseba v skladu z dodatnimi procesnimi zahtevami, določenimi v notranjem pravu odreditvene države članice:

               (III)pravočasno:

               (A)osebno povabljena in tako obveščena o predvidenem datumu in kraju sojenja, ki se je zaključilo z odločbo, ali če je bila zadevna oseba dejansko kako drugače uradno obveščena o predvidenem datumu in kraju sojenja, in sicer tako, da je mogoče nedvoumno ugotoviti, da je bila ta oseba seznanjena dnem in krajem predvidenega sojenja,

               ter

               (B)obveščena, da se odločba lahko izreče, če se sojenja ne udeleži,

               ali

               (IV)seznanjena z datumom in krajem predvidenega sojenja in je pooblastila odvetnika, ki ga je imenovala sama ali ga je imenovala država, da jo zastopa na sojenju, in jo je ta odvetnik na sojenju dejansko zastopal,

               ali

               (V)potem ko ji je bila vročena odločba in je bila izrecno obveščena o pravici do ponovnega sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico sodelovati in ki omogoča, da se vsebina zadeve skupaj z novimi dokazi ponovno prouči, in ki lahko privede do spremembe prvotne odločbe:

               (A)izrecno izjavila, da ne izpodbija odločbe,

               ali

               (B)ni zahtevala ponovnega sojenja ali vložila pritožbe v ustreznem roku

               ali

               (VI)ji odločba ni bila osebno vročena, temveč:

               (A)ji bo osebno vročena nemudoma po predaji in bo izrecno obveščena o pravici do ponovnega sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico sodelovati in ki omogoča, da se vsebina zadeve, vključno z novimi dokazi, znova prouči, in ki lahko privede do spremembe prvotne odločbe,

               ter

               (B)bo obveščena o roku, v katerem mora zahtevati ponovno sojenje ali vložiti pritožbo, kot je navedeno v zadevnem nalogu za prijetje.

               2.
                     Kadar se nalog za prijetje izda zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, pod pogoji iz točke (i)(iv) odstavka 1 in zadevna oseba predhodno ni prejela uradnega obvestila o kazenskem postopku zoper njo, lahko ta oseba, ko je obveščena o vsebini naloga za prijetje, pred predajo zahteva izvod sodbe. Takoj ko je odreditveni organ obveščen o zahtevi, prek izvršitvenega organa zadevni osebi zagotovi izvod sodbe. Postopek predaje ali sprejetje odločitve o izvršitvi naloga za prijetje se zaradi take zahteve zadevne osebe ne odloži. Sodba se zadevni osebi izroči zgolj v informativne namene; ne šteje se za uradno vročitev sodbe niti ne vpliva na nobene roke v zvezi z zahtevo za ponovno sojenje ali vložitvijo pritožbe.

               3.
                     Kadar je oseba predana pod pogoji iz točke (i)(iv) odstavka 1 in je zahtevala ponovno sojenje ali vložila pritožbo, se pridržanje osebe, ki čaka na ponovno sojenje ali postopek pritožbe, redno ali na zahtevo zadevne osebe pregleduje v skladu z notranjim pravom odreditvene države, dokler ni postopek ponovnega sojenja ali pritožbe zaključen. Tak pregled vključuje možnost opustitve ali prekinitve pridržanja. Ponovno sojenje ali postopek pritožbe se začne po preteku ustreznega časa po predaji.

               Člen LAW.SURR.82: Izjema za politična kazniva dejanja

               1.Izvršitve naloga za prijetje ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da lahko izvršitvena država kaznivo dejanje obravnava kot politično kaznivo dejanje, kaznivo dejanje, povezano s političnim kaznivim dejanjem, ali kaznivo dejanje, ki temelji na političnih motivih.

               2.Vendar lahko Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da se bo odstavek 1 uporabljal samo v zvezi z naslednjim:

               (a)kaznivimi dejanji, navedenimi v členih 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma;

               (b)kaznivimi dejanji zarote ali združevanja z namenom storitve enega ali več kaznivih dejanj iz členov 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma, če ta kazniva dejanja ustrezajo opisu ravnanja iz člena LAW.SURR.79(3) [Področje uporabe] tega sporazuma, ter

               (c)terorizmom, kakor je opredeljen v Prilogi LAW-7 k temu sporazumu.

               3.Kadar nalog za prijetje izda država, ki je poslala obvestilo iz odstavka 2, ali država, v imenu katere je bilo takšno obvestilo poslano, lahko država, ki izvrši nalog za prijetje, uporabi vzajemnost.

               Člen LAW.SURR.83: Izjema glede na državljanstvo

               1.Izvršitve naloga za prijetje ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da je zahtevana oseba državljan izvršitvene države.

               2.Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da državljani te države ne bodo predani ali da se njihova predaja dovoli le pod določenimi pogoji. Obvestilo temelji na razlogih, povezanih s temeljnimi načeli ali prakso domačega pravnega reda Združenega kraljestva ali države, v imenu katere je bilo poslano obvestilo. V takem primeru lahko Združeno kraljestvo ali Unija v imenu katere koli od svojih držav članic v razumnem času po prejemu obvestila druge pogodbenice obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da lahko izvršitveni pravosodni organi države članice ali Združenega kraljestva, kot je ustrezno, zavrnejo predajo svojih državljanov tej državi ali da se njihova predaja dovoli le pod določenimi pogoji.

               3.
                     V okoliščinah, ko država zavrne izvršitev naloga z utemeljitvijo, da je – v primeru Združenega kraljestva – poslala obvestilo oziroma je – v primeru države članice – Unija v njenem imenu poslala obvestilo iz odstavka 2, ta država ob upoštevanju stališč odreditvene države preuči možnost uvedbe s predmetom naloga sorazmernega postopka proti svojemu državljanu. V okoliščinah, ko se pravosodni organ odloči, da takega postopka ne bo začel, se lahko žrtev kaznivega dejanja, za katero je bil izdan nalog za prijetje, obvesti o odločitvi v skladu z veljavnim notranjim pravom.

                  4.Kadar pristojni organi države začnejo postopek proti svojemu državljanu v skladu z odstavkom 3, ta država zagotovi, da njeni pristojni organi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe za pomoč žrtvam in morebitnim pričam v okoliščinah, ko te prebivajo v drugi državi, zlasti glede poteka postopka.

               Člen LAW.SURR.84: Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih

               Za izvršitev naloga za prijetje, ki jo izvede izvršitveni pravosodni organ, lahko veljajo naslednja jamstva:

               (a)če je za kaznivo dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, zagrožena dosmrtna zaporna kazen ali dosmrtni ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, lahko izvršitvena država izvrši navedeni nalog za prijetje pod pogojem, da odreditvena država z jamstvom, ki je po mnenju izvršitvene države ustrezno, zagotovi, da bo preizkusila izrečeno kazen ali ukrep na zahtevo ali najpozneje po 20 letih ali spodbujala uporabo ukrepa pomilostitve, za katerega lahko oseba zaprosi po pravu ali praksi odreditvene države, da se taka kazen ali ukrep ne izvrši;

               (b)če je oseba, za katero je izdan nalog za prijetje zaradi izvedbe kazenskega pregona, državljan ali prebivalec izvršitvene države, se jo lahko preda pod pogojem, da je oseba po obravnavi vrnjena izvršitveni državi, da bi v njej prestajala zaporno kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, ki ji ga je izrekla odreditvena država; če je za premestitev izvrševanja kazni ali odvzema prostosti v izvršitveno državo potrebno soglasje zahtevane osebe, je jamstvo, da bo oseba vrnjena državi izvršiteljici, da bi prestajala kazen, pogojeno s tem, da zahtevana oseba po zaslišanju privoli v vrnitev v državo izvršiteljico;

               (c)če se upravičeno domneva, da obstaja resnična nevarnost za spoštovanje temeljnih pravic zahtevane osebe, lahko izvršitveni pravosodni organ pred odločanjem, ali bo izvršil nalog za prijetje, po potrebi zahteva dodatne informacije ali jamstva glede ravnanja z zahtevano osebo po njeni predaji.

               Člen LAW.SURR.85: Udeležba osrednjih organov

               1.Tako Združeno kraljestvo in kot Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje o – v primeru Združenega kraljestva – njegovem osrednjem organu – v primeru Unije – takem organu za vsako državo, ki je tak organ imenovala, ali, če tako določa pravni sistem zadevne države, več osrednjih organih za pomoč pristojnim pravosodnim organom.

               2.Pri obveščanju Specializiranega odbora za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje v skladu z odstavkom 1 lahko Združeno kraljestvo in Unija, ki deluje v imenu katere koli od svojih držav članic, navedeta, da so osrednji organ ali osrednji organi zaradi organizacije notranjega pravosodnega sistema zadevnih držav odgovorni za upravno pošiljanje in prejemanje nalogov za prijetje ter za vso drugo uradno korespondenco v zvezi z upravnim pošiljanjem in prejemanjem nalogov za prijetje. Taka navedba je zavezujoča za vse organe odreditvene države članice.

               Člen LAW.SURR.86: Vsebina in oblika naloga za prijetje

               1.Nalog za prijetje vsebuje naslednje podatke, navedene v skladu z obrazcem v PRILOGI LAW-5:

               (a)identiteto in državljanstvo zahtevane osebe;

               (b)naziv, naslov, številko telefona in telefaksa in elektronski naslov odreditvenega pravosodnega organa;

               (c)dokazilo o izvršljivi sodbi, nalogu za prijetje ali katerikoli drugi izvršljivi sodni odločbi z enakim učinkom, ki spada na področje uporabe člena LAW.SURR.79 [Področje uporabe]

               (d)vrsto in pravno kvalifikacijo kaznivega dejanja, zlasti v zvezi s členom LAW.SURR.79 [Področje uporabe];

               (e)opis okoliščin, v katerih je bilo kaznivo dejanje storjeno, vključno s časom, krajem in vrsto udeležbe zahtevane osebe pri kaznivem dejanju;

               (f)izrečeno kazen v primeru pravnomočne sodbe ali razpon zagroženih kazni za kaznivo dejanje po pravu odreditvene države; ter

               (g)če je mogoče, druge posledice kaznivega dejanja.

               2.Nalog za prijetje mora biti preveden v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov izvršitvene države. Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko pred datumom začetka veljavnosti tega sporazuma ali pozneje obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da bo sprejet prevod v enega ali več drugih uradnih jezikov države.

               Člen LAW.SURR.87: Pošiljanje naloga za prijetje

               Če je lokacija zahtevane osebe znana, lahko odreditveni pravosodni organ nalog za prijetje pošlje neposredno izvršitvenemu pravosodnemu organu.

               Člen LAW.SURR.88: Podrobnosti postopka pošiljanja naloga za prijetje

               1.Če odreditveni pravosodni organ ne ve, kateri organ je pristojni izvršitveni pravosodni organ, te informacije z ustreznimi poizvedbami pridobi od izvršitvene države.

               2.Odreditveni pravosodni organ lahko od Mednarodno organizacije kriminalistične policije (Interpol) zahteva, naj pošlje nalog za prijetje.

               3.Odreditveni pravosodni organ lahko za pošiljanje naloga za prijetje uporabi kateri koli varen način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa pod pogoji, ki izvršitveni državi omogočajo ugotavljanje avtentičnosti naloga za prijetje.

               4.Vse težave v zvezi s pošiljanjem ali avtentičnostjo katerega koli dokumenta, ki je potreben za izvršitev naloga za prijetje, se rešujejo v neposrednih stikih med vpletenimi pravosodnimi organi ali, kjer je ustrezno, z udeležbo osrednjih organov držav.

               5.Če organ, ki prejme nalog za prijetje, ni pristojen za ukrepanje v zvezi z njim, nalog za prijetje avtomatično pošlje pristojnemu organu v svoji državi in o tem ustrezno obvesti odreditveni pravosodni organ.

               Člen LAW.SURR.89: Pravice zahtevane osebe

               1.Po prijetju zahtevane osebe za namene izvršitve naloga za prijetje pristojni izvršitveni pravosodni organ  v skladu s svojim notranjim pravom to osebo obvesti o nalogu za prijetje in njegovi vsebini ter o možnosti soglašanja s predajo odreditveni državi.

               2.Zahtevana oseba, ki je prijeta zaradi izvršitve naloga za prijetje in ki ne govori ali razume jezika postopka v zvezi z nalogom za prijetje, ima v skladu z notranjim pravom izvršitvene države pravico, da ji pomaga tolmač in da se ji zagotovi pisni prevod v njen materni jezik ali kateri koli drug jezik, ki ga govori ali razume.

               3.Zahtevana oseba ima v skladu z notranjim pravom izvršitvene države pravico, da ji ob prijetju pomaga odvetnik.

               4.Zahtevana oseba se obvesti o pravici, da v odreditveni državi imenuje odvetnika za pomoč odvetniku v izvršitveni državi pri postopku zaradi naloga za prijetje. Ta odstavek ne posega v roke iz člena LAW.SURR.101 [Roki za predajo osebe].

               5.Zahtevana oseba, ki je prijeta, ima pravico, da se konzularni organi države, katere državljanstvo ima, ali, če je ta oseba brez državljanstva, konzularni organi države, v kateri običajno prebiva, brez nepotrebnega odlašanja obvestijo o prijetju in da komunicira s temi organi, če tako želi.

               Člen LAW.SURR.90: Zadrževanje osebe v priporu

               Kadar je oseba prijeta na podlagi naloga za prijetje, izvršitveni pravosodni organ v skladu s pravom izvršitvene države odloči, ali naj oseba ostane v priporu. Oseba je lahko kadar koli začasno izpuščena v skladu z notranjim pravom izvršitvene države, če pristojni organ navedene države sprejme vse ukrepe, za katere meni, da so potrebni, da se osebi prepreči pobeg.

               Člen LAW.SURR.91: Soglasje k predaji

               1.Če prijeta oseba navede, da soglaša s predajo, se tako soglasje in, če je ustrezno, izrecna odpoved upravičenosti do „pravila specialnosti“, navedenega v členu LAW.SURR.105(2) [Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj], da pred izvršitvenim pravosodnim organom v skladu z notranjim pravom izvršitvene države.

               2.Vsaka država sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi, da sta soglasje in, kadar je ustrezno, odpoved iz odstavka 1 dana na način, iz katerega izhaja, da ju je zadevna oseba izrekla prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic. V ta namen ima zahtevana oseba pravico do odvetnika.

               3.Soglasje in, kadar je ustrezno, odpoved iz odstavka 1 se uradno zapišeta v skladu s postopkom, ki ga določa notranje pravo izvršitvene države.

               4.Soglasja načeloma ni mogoče preklicati. Vsaka država lahko v skladu s pravili, ki se uporabljajo na podlagi njenega notranjega prava, določi, da se soglasje in, če je ustrezno, odpoved, iz odstavka 1 tega člena lahko prekličeta. V takem primeru se čas od dneva, ko je soglasje dano, do dneva preklica ne upošteva pri določitvi rokov iz člena LAW.SURR.101 [Roki za predajo osebe]. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita, da želita uporabiti to možnost, ter navedeta postopke, po katerih je mogoče preklicati soglasje, in vse njihove spremembe.

               Člen LAW.SURR.92: Zaslišanje zahtevane osebe

               Kadar prijeta oseba ne soglaša s predajo, kot je navedeno v členu LAW.SURR.91 [Soglasje k predaji], ima navedena oseba pravico do zaslišanja pred izvršitvenim pravosodnim organom v skladu s pravom izvršitvene države.

               Člen LAW.SURR.93: Odločitev o predaji

               1.Izvršitveni pravosodni organ v rokih in v skladu s pogoji, določenimi v tem delu, zlasti z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v členu LAW.SURR 77 [Načelo sorazmernosti], odloči, ali bo oseba predana.

               2.Če izvršitveni pravosodni organ ugotovi, da informacije, ki jih je sporočila odreditvena država, ne zadostujejo za odločitev o predaji, zahteva, da se mu nujno pošljejo potrebne dodatne informacije, zlasti v zvezi s členom LAW.SURR. 77 [Načelo sorazmernosti], členi LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje] do LAW.SURR.82 [Izjema za politična kazniva dejanja], členom LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih] in členom LAW.SURR.86 [Vsebina in oblika naloga za prijetje], in lahko določi rok za njihov prejem, pri čemer upošteva potrebo po spoštovanju rokov iz člena LAW.SURR.95 [Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga za prijetje].

               3.Odreditveni pravosodni organ lahko izvršitvenemu pravosodnemu organu kadar koli pošlje morebitne dodatne koristne informacije.

               Člen LAW.SURR.94: Odločitev v primeru več nalogov

               1.Če dve ali več držav izda evropski nalog za prijetje ali nalog za prijetje za isto osebo, odločitev o tem, katerega od teh nalogov za prijetje je treba izvršiti, sprejme izvršitveni pravosodni organ ob ustreznem upoštevanju vseh okoliščin, zlasti sorazmerne teže in kraja kaznivih dejanj, datumov nalogov za prijetje ali evropskih nalogov za prijetje, dejstva, ali sta bila izdana zaradi izvedbe kazenskega pregona ali izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, ter pravnih obveznosti držav članic, ki izhajajo iz prava Unije, zlasti glede načel svobode gibanja in nediskriminacije na podlagi državljanstva.

               2.Izvršitveni pravosodni organ države članice se lahko pri odločanju na podlagi odstavka 1 posvetuje z Eurojustom.

               3.V primeru navzkrižja med nalogom za prijetje in prošnjo za izročitev, ki jo predloži tretja država, odločitev o tem, ali ima prednost nalog za prijetje ali prošnja za izročitev, sprejme pristojni organ izvršitvene države, pri čemer ustrezno upošteva vse okoliščine, zlasti tiste iz odstavka 1 in tiste iz konvencije, ki se uporablja.

               4.Ta člen ne posega v obveznosti, ki jih imajo države po statutu Mednarodnega kazenskega sodišča.

               Člen LAW.SURR.95: Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga za prijetje

               1.Nalog za prijetje se obravnava in izvrši kot nujna zadeva.

               2.Če zahtevana oseba soglaša s predajo, se končna odločitev o izvršitvi naloga za prijetje sprejme v desetih dneh po danem soglasju.

               3.V drugih primerih se končna odločitev o izvršitvi naloga za prijetje sprejme v 60 dneh po prijetju zahtevane osebe.

               4.Kadar v posebnih primerih naloga za prijetje ni mogoče izvršiti v rokih, določenih v odstavkih 2 ali 3, izvršitveni pravosodni organ o tem nemudoma obvesti odreditveni pravosodni organ in navede razloge za zamudo. V takih primerih se rok lahko podaljša za dodatnih 30 dni.

               5.Dokler izvršitveni pravosodni organ ne sprejme končne odločitve o nalogu za prijetje, zagotovi, da ostanejo izpolnjeni materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo osebe.

               6.Vsaka zavrnitev izvršitve naloga za prijetje mora biti obrazložena.

               Člen LAW.SURR.96: Razmere do odločitve

               1.Kadar se nalog za prijetje izda zaradi izvedbe kazenskega pregona, se mora izvršitveni pravosodni organ bodisi:

               (a)strinjati, da je treba zahtevano osebo zaslišati v skladu s členom LAW.SURR.97 [Zaslišanje osebe pred sprejetjem odločitve], bodisi

               (b)privoliti v začasno premestitev zahtevane osebe.

               2.Odreditveni in izvršitveni pravosodni organ sporazumno določita pogoje in trajanje začasne premestitve.

               3.V primeru začasne premestitve mora imeti oseba možnost vrnitve v izvršitveno državo, da se udeleži zaslišanj, ki so del postopka njene predaje.

               Člen LAW.SURR.97: Zaslišanje osebe pred sprejetjem odločitve

               1.Zahtevano osebo zasliši pravosodni organ. V ta zahtevan osebi pomaga odvetnik, ki se določi v skladu s pravom odreditvene države.

               2.Zahtevana oseba je zaslišana v skladu s pravom izvršitvene države in pogoji, ki jih sporazumno določita odreditveni in izvršitveni pravosodni organ.

               3.Pristojni izvršitveni pravosodni organ lahko imenuje drug pravosodni organ svoje države za sodelovanje pri zaslišanju zahtevane osebe, da se zagotovi pravilna uporaba tega člena.

               Člen LAW.SURR.98: Privilegiji in imunitete

               1.Kadar zahtevana oseba uživa privilegij ali imuniteto v zvezi s pristojnostjo ali izvršitvijo v izvršitveni državi, začnejo roki iz člena LAW.SURR.95 [Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga za prijetje] teči šele, ko in če je izvršitveni pravosodni organ obveščen o odpovedi privilegiju ali imuniteti.

               2.Ko oseba preneha uživati tak privilegij ali imuniteto, izvršitvena država zagotovi, da so izpolnjeni materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo.

               3.Kadar je za preklic privilegija ali imunitete pristojen organ izvršitvene države, ga izvršitveni pravosodni organ prosi, naj to pristojnost brez odlašanja izkoristi. Kadar so za preklic privilegija ali imunitete pristojni organ druge države, tretja država ali mednarodna organizacija, za izkoriščenje te pristojnosti prosi odreditveni pravosodni organ.

               Člen LAW.SURR.99: Konkurenčne mednarodne obveznosti

               1.Ta sporazum ne posega v obveznosti izvršitvene države, kadar je zahtevano osebo navedeni državi izročila tretja država in kadar navedeno osebo ščitijo določbe dogovora, v skladu s katerim je bila izročena, ki zadevajo pravilo specialnosti. Izvršitvena država sprejme vse potrebne ukrepe, da tretjo državo, ki ji je izročila zahtevano osebo, brez odlašanja prosi za soglasje, da lahko zahtevano osebo preda državi, ki je izdala nalog za prijetje. Roki iz člena LAW.SURR.95 [Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga za prijetje] začnejo teči šele na dan, ko se to pravilo o specialnosti preneha uporabljati.

               2.Dokler tretja država, ki je zahtevano osebo izročila, ne sprejme odločitve, izvršitvena država zagotovi, da materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo, ostanejo izpolnjeni.

               Člen LAW.SURR.100: Obvestilo o odločitvi

               Izvršitveni pravosodni organ takoj obvesti odreditveni pravosodni organ o svoji odločitvi glede ukrepov v zvezi z nalogom za prijetje.

               Člen LAW.SURR.101: Roki za predajo osebe

               1.Zahtevana oseba se preda takoj, ko je mogoče, na dan, za katerega se dogovorita zadevna organa.

               2.Zahtevana osebo se preda najpozneje v desetih dneh po sprejetju končne odločitve o izvršitvi naloga za prijetje.

               3.Če predajo zahtevane osebe v roku iz odstavka 2 preprečijo okoliščine, na katere državi nimata vpliva, se izvršitveni in odreditveni pravosodni organ takoj povežeta in se dogovorita o novem datumu predaje. V navedenem primeru se predaja opravi v desetih dneh po tako dogovorjenem novem datumu.

               4.Predaja se lahko izjemoma začasno preloži iz resnih humanitarnih razlogov, na primer kadar obstaja upravičen razlog za prepričanje, da bo predaja očitno ogrozila življenje ali zdravje zahtevane osebe. Nalog za prijetje se izvrši takoj, ko navedeni razlogi prenehajo. Izvršitveni pravosodni organ nemudoma obvesti odreditveni pravosodni organ in se z njim dogovori o novem datumu predaje. V navedenem primeru se predaja opravi v desetih dneh po tako dogovorjenem novem datumu.

               5.Če je po poteku rokov iz odstavkov 2 do 4 zahtevana oseba še vedno v priporu, se izpusti. Izvršitveni in odreditveni pravosodni organ se povežeta takoj, ko se zdi, da bo oseba izpuščena na podlagi tega odstavka, in se dogovorijo o podrobnostih predaje navedene osebe.

               Člen LAW.SURR.102: Preložena ali pogojna predaja

               1.Izvršitveni pravosodni organ lahko po tem, ko se odloči za izvršitev naloga za prijetje, preloži predajo zahtevane osebe, da se lahko zoper njo izvede pregon v izvršitveni državi ali, če je zahtevana oseba že bila obsojena, da bi lahko na ozemlju izvršitvene države prestala kazen, ki ji je bila izrečena za dejanje, ki ni tisto, ki je navedeno v nalogu za prijetje.

               2.Namesto da izvršitveni pravosodni organ preloži predajo, lahko zahtevano osebo začasno preda odreditveni državi pod pogoji, ki jih v medsebojnem sporazumu določita izvršitveni in odreditveni pravosodni organ. Sporazum se sklene v pisni obliki, pogoji pa so zavezujoči za vse organe v odreditveni državi.

               Člen LAW.SURR.103: Tranzit

               1.Vsaka država dovoli tranzit prek svojega ozemlja zahtevani osebi, ki je predana, pod pogojem, da je prejela informacije o:

               (a)identiteti in državljanstvu osebe, za katero je izdan nalog za prijetje;

               (b)obstoju naloga za prijetje;

               (c)vrsti in pravni kvalifikaciji kaznivega dejanja; ter

               (d)opisu okoliščin kaznivega dejanja, vključno z datumom in krajem.

               2.Država, v imenu katere je bilo v skladu s členom LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] poslano obvestilo, da njeni državljani ne bodo predani ali da bo predaja dovoljena le pod določenimi pogoji, lahko pod enakimi pogoji zavrne tranzit svojih državljanov čez svoje ozemlje ali zanj določi enake pogoje.

               3.Države imenujejo organ, ki je odgovoren za prejem zahtev za tranzit s spremljajočimi potrebnimi dokumenti ter vseh drugih uradnih dopisov v zvezi z zahtevami za tranzit.

               4.Zahteva za tranzit in podatki iz odstavka 1, se lahko naslovijo na organ, imenovan na podlagi odstavka 3, na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa. Tranzitna država svojo odločitev sporoči po enakem postopku.

               5.Ta člen se ne uporablja v primeru tranzita po zraku brez načrtovanega postanka. V primeru nenačrtovanega pristanka pa odreditvena država predloži podatke iz odstavka 1 organu, imenovanemu na podlagi odstavka 3.

               6.Pri tranzitu osebe, ki jo tretja država izroča državi, se ta člen smiselno uporablja. Zlasti se sklicevanja na „nalog za prijetje“ obravnavajo kot sklicevanja na „prošnja za izročitev“.

               Člen LAW.SURR.104: Vštevanje pripora, prebitega v izvršitveni državi

               1.Odreditvena država všteje celoten čas pripora, ki izhaja iz izvršitve naloga za prijetje, v skupni čas odvzema prostosti, ki ga mora oseba prestati v odreditveni državi zaradi izrečene zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti.

               2.Izvršitveni pravosodni organ ali osrednji organ, imenovan na podlagi člena LAW.SURR.85 [Udeležba osrednjih organov], ob predaji osebe pošlje odreditvenemu pravosodnemu organu vse informacije v zvezi s trajanjem pripora zahtevane osebe na podlagi naloga za prijetje.

               Člen LAW.SURR.105: Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj

               1.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli od držav članic lahko Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita, da v odnosih z drugimi državami, za katere velja enaka izjava, velja domneva, da je dano soglasje za kazenski pregon, sojenje ali pripor osebe zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, za dejanje, ki je bilo storjeno pred predajo osebe in se razlikuje od dejanja, zaradi katerega je bila oseba predana, razen če v posameznem primeru izvršitveni pravosodni organ v svoji odločbi o predaji ne navede drugače.

               2.Razen v primerih, navedenih v odstavkih 1 in 3, se predane osebe ne sme kazensko preganjati, kaznovati ali ji kako drugače odvzeti prostost za dejanje, ki je bilo storjeno pred njeno predajo, razen za dejanje, zaradi katerega je bila predana.

               3.Odstavek 2 tega člena se ne uporablja v primerih, ko:

               (a)oseba, ki je imela možnost zapustiti ozemlje države, ki ji je bila predana, tega ne stori v 45 dneh po svoji dokončni izpustitvi ali se na navedeno ozemlje po odhodu znova vrne;

               (b)za kaznivo dejanje ni zagrožena zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti;

               (c)kazenski postopek ne daje podlage za uporabo ukrepov, ki omejujejo prostost;

               (d)bi bila oseba lahko kaznovana s kaznijo ali ukrepom, ki ne vključuje odvzema prostosti, zlasti z denarno kaznijo ali nadomestnim ukrepom za denarno kazen, čeprav bi lahko ta kazen ali ukrep povzročila omejevanje prostosti osebe;

               (e)oseba da soglasje k predaji, če je ustrezno hkrati z odpovedjo pravilu specialnosti, v skladu s členom LAW.SURR.91 [Soglasje k predaji];

               (f)se oseba po predaji izrecno odpove upravičenosti do pravila specialnosti v zvezi s posameznimi dejanji, ki so bila storjena pred njeno predajo; odpoved se mora dati pred pristojnim pravosodnim organom odreditvene države in se zapiše v skladu z notranjim pravom navedene države; odpoved se mora dati na način, iz katerega izhaja, da jo je zadevna oseba dala prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic; v ta namen ima oseba pravico do odvetnika; ter

               (g)izvršitveni pravosodni organ, ki je osebo predal, da soglasje v skladu z odstavkom 4 tega člena.

               4.Prošnja za soglasje se predloži izvršitvenemu pravosodnemu organu skupaj s podatki iz člena LAW.SURR.86(1) [Vsebina in oblika naloga za prijetje] in prevodom iz člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje]. Soglasje se da, kadar tudi za dejanje, za katero se zaproša, veljajo določbe o predaji iz tega sporazuma. Soglasje se zavrne iz razlogov iz člena LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje], sicer pa se lahko zavrne le iz razlogov iz člena LAW.SURR.81 [Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje], ali člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja] in člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo]. Odločitev se sprejme najpozneje v 30 dneh po prejemu prošnje. V primerih iz člena LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih] mora odreditvena država dati jamstva, predvidena v navedenem členu.

               Člen LAW.SURR.106: Predaja ali naknadna izročitev

               1.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli od držav članic lahko Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita, da v odnosih z drugimi državami, za katere velja enaka izjava, velja domneva, da je dano soglasje za predajo osebe državi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje ali evropskega naloga za prijetje, izdanega za kaznivo dejanje, ki je bilo storjeno pred predajo osebe, razen če v posameznem primeru izvršitveni pravosodni organ v svoji odločbi o predaji ne navede drugače.

               2.Vsekakor je lahko oseba, ki je bila predana odreditveni državi na podlagi evropskega naloga za prijetje, predana državi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje ali evropskega naloga za prijetje, izdanega za katero koli kaznivo dejanje, ki je bilo storjeno pred njeno predajo, brez soglasja izvršitvene države, in sicer v naslednjih primerih, ko:

               (a)zahtevana oseba, ki je imela možnost zapustiti ozemlje države, ki ji je bila predana, tega ne stori v 45 dneh po svoji dokončni izpustitvi ali se na navedeno ozemlje po odhodu znova vrne;

               (b)zahtevana oseba soglaša s predajo državi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje ali evropskega naloga za prijetje; soglasje se mora dati pred pristojnimi pravosodnimi organi odreditvene države in se zapiše v skladu z notranjim pravom navedene države; mora biti dano na način, iz katerega izhaja, da ga je zadevna oseba dala prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic; v ta namen ima zahtevana oseba pravico do odvetnika; ter

               (c)za zahtevano osebo ne velja pravilo specialnosti v skladu s točkami (a), (e), (f) ali (g) člena LAW.SURR.105(3)[Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj].

               3.Izvršitveni pravosodni organ da soglasje k predaji osebe drugi državi v skladu z naslednjimi pravili:

               (a)prošnja za soglasje se predloži v skladu s členom LAW.SURR.87 [Pošiljanje naloga za prijetje] skupaj s podatki iz člena LAW.SURR.86(1) [Vsebina in oblika naloga za prijetje] in prevodom iz člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje];

               (b)soglasje se da, kadar tudi za dejanje, za katero se zahteva, veljajo določbe o predaji iz tega sporazuma;

               (c)odločitev se sprejme najpozneje v 30 dneh po prejemu prošnje; ter

               (d)soglasje se zavrne iz razlogov iz člena LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje], sicer pa se lahko zavrne le iz razlogov iz člena LAW.SURR.81 [Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje], člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja] in člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo].

               4.V primerih, navedenih v členu LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih], odreditvena država da jamstva, predvidena v navedenem členu.

               5.Ne glede na odstavek 1 se oseba, ki je bila predana na podlagi naloga za prijetje, ne izroči tretji državi brez soglasja pristojnega organa države, ki je osebo predal. To soglasje se da v skladu s konvencijami, ki zavezujejo navedeno državo, in z njenim notranjim pravom.

               Člen LAW.SURR.107: Izročitev predmetov

               1.Izvršitveni pravosodni organ na zahtevo odreditvenega pravosodnega organa ali na lastno pobudo in v skladu s svojim notranjim pravom zaseže in izroči predmete, ki:

               (a)se lahko zahtevajo kot dokaz ali

               (b)jih je zahtevana oseba pridobila s kaznivim dejanjem.

               2.Predmeti, navedeni v odstavku 1, se izročijo tudi, če naloga za prijetje ni mogoče izvršiti zaradi smrti ali pobega zahtevane osebe.

               3.Če se predmeti, navedeni v odstavku 1, lahko zasežejo ali odvzamejo na ozemlju izvršitvene države, jih lahko ta država, če jih potrebuje v zvezi z nedokončanim kazenskim postopkom, začasno zadrži ali izroči odreditveni državi pod pogojem, da jih ta vrne.

               4.Ohranijo se vse pravice, ki jih izvršitvena država ali tretje osebe pridobijo na predmetih, navedenih v odstavku 1. Kadar te pravice obstajajo, odreditvena država predmete brez zaračunavanja stroškov vrne izvršitveni državi takoj po končanem kazenskem postopku.

               Člen LAW.SURR.108: Stroški

               1.Stroške, ki nastanejo na ozemlju izvršitvene države zaradi izvršitve naloga za prijetje, krije navedena država.

               2.Vse ostale stroške krije odreditvena država.

               Člen LAW.SURR.109: Razmerje do drugih pravnih instrumentov

               1.Ta naslov od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma nadomesti ustrezne določbe naslednjih konvencij, ki se uporabljata na področju izročitve v odnosih med Združenim kraljestvom na eni strani in državami članicami na drugi strani, brez poseganja v uporabo navedenih konvencij v odnosih med državami in tretjimi državami:

               (a)Evropska konvencija o izročitvi, podpisana 13. decembra 1957 v Parizu, in njeni dodatni protokoli ter

               (b)Evropska konvencija o zatiranju terorizma, kar zadeva izročitev.

               2.Kadar se konvenciji iz odstavka 1 nanašata na ozemlja držav ali tista ozemlja, katerih zunanji odnosi so odgovornost države, na katera se ta naslov ne nanaša, navedeni konvenciji še naprej urejata odnose med navedenimi ozemlji in drugimi državami.

               Člen LAW.SURR.110: Pregled obvestil

               Pri izvajanju skupnega pregleda tega naslova, kot je navedeno v členu LAW.OTHER.135(1) [Pregled in ocena], pogodbenici upoštevata potrebo, da se ohranijo obvestila v skladu s členom LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe], členom LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja] in členom LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo]. Če se obvestila iz člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] ne obnovijo, prenehajo veljati pet let po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma. Obvestila iz člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva] se lahko obnovijo ali na novo pošljejo le v treh mesecih pred peto obletnico začetka veljavnosti tega sporazuma in nato vsakih pet let, če so takrat izpolnjeni pogoji iz člena LAW.SURR.83(2) [izjema glede državljanstva].

               Člen LAW.SURR.111: Izdani nalogi za prijetje v primeru neuporabe

               Ne glede na člen LAW.GEN.5 [Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih ukrepih na podlagi prava Unije], člen LAW.OTHER.136[Odpoved] in člen LAW.OTHER.137 [Začasna prekinitev uporabe] se določbe tega naslova uporabljajo za naloge za prijetje, pri katerih je bila zahtevana oseba prijeta pred prenehanjem uporabe tega naslova za namene izvršitve naloga za prijetje, ne glede na odločitev izvršitvenega pravosodnega organa glede tega, ali naj zahtevana oseba ostane v priporu ali naj se začasno izpusti.

               Člen LAW.SURR.112: Uporaba za izdane evropske naloge za prijetje

               To poglavje se uporablja za evropske naloge za prijetje, ki jih je v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2002/584/PNZ
                  81
                pred koncem prehodnega obdobja izdala država, če zahtevana oseba pred koncem prehodnega obdobja ni bila prijeta za namene izvršitve naloga.

               Naslov VIII: Vzajemna pomoč

               Člen LAW.MUTAS.113: Cilj

               1.Cilj tega naslova je dopolniti določbe in olajšati uporabo med državami članicami na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani za:

               (a)Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, podpisano 20. aprila 1959 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu: Evropska konvencija o medsebojni pravni pomoči);

               (b)Dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči, podpisan 17. marca 1978 v Strasbourgu; ter

               (c)Drugi dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči, podpisan 8. novembra 2001 v Strasbourgu.

               2.Ta naslov ne posega v določbe naslova IX [Izmenjava podatkov iz kazenskih evidenc], ki prevlada nad tem poglavjem.

               Člen LAW.MUTAS.114: Opredelitev pristojnega organa

               Za namene tega naslova „pristojni organ“ pomeni vsak organ, ki je pristojen za pošiljanje ali prejemanje zahtevkov za vzajemno pomoč v skladu z določbami Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolov ter kakor ga država opredeli v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja Sveta Evrope. „Pristojni organ“ vključuje tudi organe Unije, o katerih je bilo obveščeno v skladu s točko (c) člena LAW.OTHER.134(7) [Obvestila]; za take organe Unije se ustrezno uporabljajo določbe tega naslova.

               Člen LAW.MUTAS.115: Obrazec za zahtevek za vzajemno pomoč

               1.Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje si prizadeva  s sprejetjem priloge k temu sporazumu določiti standardni obrazec za zahtevke za vzajemno pomoč.

               2.Če specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje sprejme odločitev v skladu z odstavkom 1, se zahtevki za vzajemno pomoč vložijo na standardnem obrazcu.

               3.Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje lahko po potrebi spremeni standardni obrazec za zahtevke za vzajemno pomoč.

               Člen LAW.MUTAS.116 Pogoji za zahtevek za vzajemno pomoč

               1.Pristojni organ države prosilke lahko za vzajemno pomoč zaprosi le, če se prepriča, da sta izpolnjena naslednja pogoja:

               (a)zahtevek je potreben in sorazmeren za namene postopka, pri čemer se upoštevajo pravice osumljenca ali obdolženca, in

               (b)preiskovalni ukrep ali preiskovalni ukrepi, predvideni v zahtevku, bi bili lahko pod istimi pogoji odrejeni tudi v podobnem notranjem primeru.

               2.Zaprošena država se lahko posvetuje z državo prosilko, če pristojni organ zaprošene države meni, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni. Po posvetovanju se lahko pristojni organ države prosilke odloči, da umakne zahtevek za vzajemno pomoč.

               Člen LAW.MUTAS.117: Uporaba druge vrste preiskovalnega ukrepa

               1.Kadar je mogoče, pristojni organ zaprošene države, prouči možnost uporabe preiskovalnega ukrepa, ki ni naveden v zahtevku za vzajemno pomoč, če:

               (a)preiskovalni ukrep, naveden v zahtevku, ne obstaja v pravu zaprošene države ali

               (b)preiskovalni ukrep, naveden v zahtevku, v podobnem notranjem primeru ne bi bil na voljo.

               2.Brez poseganja v razloge za zavrnitev, ki so na voljo v skladu z Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči in njenimi protokoli ter členom LAW.MUTAS.119 [Ne bis in idem], se odstavek 1 tega člena ne uporablja za naslednje preiskovalne ukrepe, ki so po pravu zaprošene države vedno na voljo:

               (a)pridobitev informacij iz podatkovnih zbirk policije ali pravosodnih organov, ki so neposredno na voljo pristojnemu organu zaprošene države v okviru kazenskih postopkov;

               (b)zaslišanje priče, izvedenca, žrtve, osumljenca, obdolženca ali tretje osebe na ozemlju zaprošene države;

               (c)kakršen koli neprisilni preiskovalni ukrep, kot je opredeljen v skladu s pravom zaprošene države, ter

               (d)identifikacija oseb, ki so naročniki in imajo določeno telefonsko številko ali naslov IP.

               3.Pristojni organ zaprošene države lahko uporabi tudi preiskovalni ukrep, ki ni ukrep, naveden v zahtevku za vzajemno pomoč, če bi preiskovalni ukrep, ki ga je izbral pristojni organ zaprošene države, dosegel enak rezultat z manj intruzivnimi sredstvi kot preiskovalni ukrep, predviden v zahtevku.

               4.Če se pristojni organ zaprošene države odloči, da bo uporabil ukrep, ki ni naveden v zahtevku za vzajemno pomoči odstavka 1 ali 3, o tem najprej obvesti pristojni organ države prosilke, ki se lahko odloči za umik ali dopolnitev zahtevka.

               5.Če preiskovalni ukrep, naveden v zahtevku, v pravu zaprošene države ne obstaja ali ne bi bil na voljo v podobnem notranjem primeru in ni nobenega drugega preiskovalnega ukrepa, s katerim bi dosegli enak rezultat kot z zahtevanim preiskovalnim ukrepom, pristojni organ zaprošene države uradno obvesti pristojni organ države prosilke, da zahtevane pomoči ni mogoče zagotoviti.

               Člen LAW.MUTAS.118: Obveznost obveščanja

               Pristojni organ zaprošene države na kakršen koli način in brez odlašanja obvesti pristojni organ države prosilke, če:

               (a)zahtevka za vzajemno pomoč ni mogoče izvršiti, ker je nepopoln ali očitno nepravilen, ali

               (b)pristojni organ zaprošene države med izvrševanjem zahtevka za vzajemno pomoč brez nadaljnjih poizvedovanj meni, da bi bilo morda primerno izvesti preiskovalne ukrepe, ki na začetku niso bili predvideni ali jih ob vložitvi zahtevka za vzajemno pomoč ni bilo mogoče določiti, da se pristojnemu organu države prosilke omogoči nadaljnje ukrepanje v konkretnem primeru.

               Člen LAW.MUTAS.119: Ne bis in idem

               Vzajemna pomoč se lahko zavrne, in sicer poleg razlogov za zavrnitev, navedenih v Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolih, tudi na podlagi tega, da je osebo, v zvezi s katero je bila zaprošena pomoč in je predmet kazenske preiskave, kazenskega pregona ali drugega postopka, vključno s sodnim postopkom, v državi prosilki, za ista dejanja pravnomočno obsodila že druga država, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že izvršena ali je v postopku izvrševanja ali je po pravu države, ki jo je izrekla, ni več mogoče izvršiti.

               Člen LAW.MUTAS.120: Roki

               1.Zaprošena država se čim prej odloči, ali bo izvršila zahtevek za vzajemno pomoč, v vsakem primeru pa najpozneje v 45 dneh po prejemu zahtevka, in o svoji odločitvi obvesti državo prosilko.

               2.Zahtevek za vzajemno pomoč se izvrši čim prej, v vsakem primeru pa najpozneje 90 dni po odločitvi iz odstavka 1 tega člena ali po posvetovanju iz člena MUTAS 116(2) [Pogoji za zahtevek za vzajemno pomoč].

               3.Če je v zahtevku za vzajemno pomoč navedeno, da je zaradi procesnih rokov, teže kaznivega dejanja ali drugih posebno nujnih okoliščin potreben krajši rok, kot je določen v odstavku 1 ali 2, ali če je v zahtevku navedeno, da je treba ukrep za vzajemno pomoč izvesti na določen datum, zaprošena država v največji možni meri upošteva to zahtevo.

               4.Če je vložen zahtevek za vzajemno pomoč za sprejetje začasnih ukrepov v skladu s členom 24 Drugega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči, pristojni organ zaprošene države odloči o začasnem ukrepu in navedeno odločitev čim prej po prejemu zahtevka sporoči pristojnemu organu države prosilke. Pred odpravo kakršnega koli začasnega ukrepa, sprejetega v skladu s tem členom, pristojni organ zaprošene države, kadar je to mogoče, pristojnemu organu države prosilke omogoči, da predstavi razloge za nadaljevanje ukrepa.

               5.Če v konkretnem primeru rokov iz odstavka 1, 2 oziroma roka ali določenega datuma iz odstavka 3 ni mogoče upoštevati ali je odločitev o sprejetju začasnih ukrepov v skladu z odstavkom 4 odložena, pristojni organ zaprošene države o tem takoj na kakršen koli način obvesti pristojni organ države prosilke in navede razloge za zamudo ter se s pristojnim organom države prosilke posvetuje o ustreznem časovnem okviru za izvršitev zahtevka za vzajemno pomoč.

               6.Roki iz tega člena se ne uporabljajo, če je zahtevek za medsebojno pomoč vložen v zvezi s katerim koli od naslednjih kaznivih dejanj in kršitev, ki spadajo na področje uporabe Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolov, kot so opredeljeni v pravu države prosilke:

               (a)prekoračitev dovoljene hitrosti, če druga oseba ni utrpela poškodbe ali ni umrla in če prekoračitev hitrosti ni bila velika;

               (b)neuporaba varnostnega pasu;

               (c)neustavitev pri rdeči luči ali drugem obveznem signalu za zaustavitev;

               (d)vožnja brez zaščitne čelade; ali

               (e)uporaba prepovedanega voznega pasu (kot so prepovedana uporaba odstavnega pasu, pasu, rezerviranega za javni prevoz, ali pasu, ki je zaprt zaradi dela na cesti).

               7.Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje spremlja izvajanje odstavka 6. Prizadeva si v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma določiti roke za zahtevke, za katere se uporablja odstavek 6, , pri čemer upošteva obseg zahtevkov. Lahko tudi odloči, da se odstavek 6 ne uporablja več.

               Člen LAW.MUTAS.121: Pošiljanje zahtevkov za vzajemno pomoč

               1.Poleg komunikacijskih kanalov, ki so določeni v Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolih, lahko, če je v njihovih določbah določeno neposredno pošiljanje, zahtevke za vzajemno pomoč pristojnim organom držav članic neposredno pošljejo tudi državni tožilci v Združenem kraljestvu.

               2.Poleg komunikacijskih kanalov, ki so določeni v Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolih, se lahko v nujnih primerih vsi zahtevki za vzajemno pomoč in informacije, ki se pošiljajo na lastno pobudo, pošiljajo prek Europola ali Eurojusta v skladu z določbami ustreznih naslovov tega sporazuma.

               Člen LAW.MUTAS.122: Skupne preiskovalne skupine

               Če pristojni organi držav ustanovijo skupno preiskovalno skupino, odnose med državami članicami v okviru skupne preiskovalne skupine ureja pravo Unije, ne glede na pravno podlago iz sporazuma o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine.

               Naslov IX: Izmenjava podatkov iz kazenske evidence

               Člen LAW.EXINF.120: Cilj

               1.Cilj tega naslova je omogočiti izmenjavo podatkov iz kazenske evidence med državami članicami na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi.

               2.V odnosih med Združenim kraljestvom in državami članicami določbe tega naslova:

               (a)dopolnjujejo člena 13 in 22(2) Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah in njenih dodatnih protokolov z dne 17. marca 1978 in 8. novembra 2001 ter

               (b)nadomeščajo člen 22(1) Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, kakor je bil dopolnjen s členom 4 Dodatnega protokola h Konvenciji z dne 17. marca 1978.

               3.V odnosih med državo članico na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani se obe strani odpovesta pravici do sklicevanja na svoje pridržke glede člena 13 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah in člena 4 njenega Dodatnega protokola z dne 17. marca 1978.

               Člen LAW.EXINF.121: Opredelitev pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„obsodba“ pomeni vsako pravnomočno odločbo kazenskega sodišča zoper fizično osebo zaradi storitve kaznivega dejanja, kolikor se odločba vnese v kazensko evidenco države izreka obsodbe;

               (b)„kazenski postopek“ pomeni fazo pred sojenjem, sojenje in izvrševanje obsodbe;

               (c)„kazenska evidenca“ pomeni nacionalni register ali registre, ki vsebujejo obsodbe v skladu z notranjim pravom.

               Člen LAW.EXINF.122: Osrednji organi

               Vsaka država imenuje enega ali več osrednjih organov, ki so pristojni za izmenjavo informacij iz kazenske evidence v skladu s tem naslovom in za izmenjavo iz člena 22(2) Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah.

               Člen LAW.EXINF.123: Obvestila

               1.Vsaka država sprejme potrebne ukrepe, da se vsaki obsodbi, izrečeni na njenem ozemlju, pri vpisu v nacionalno kazensko evidenco doda podatek o državljanstvu ali državljanstvih obsojene osebe, če gre za osebo, ki je državljanka druge države.

               2.Osrednji organ vsake države obvesti osrednji organ katere koli druge države o vseh kazenskih obsodbah, izrečenih na njenem ozemlju v zvezi z državljani navedene države ter o vseh naknadnih spremembah ali izbrisih informacij iz kazenske evidence, kot so vpisane v kazenski evidenci. Osrednji organi držav si te informacije izmenjujejo vsaj enkrat mesečno.

               3.Če osrednji organ države ugotovi, da je obsojena oseba državljan dveh ali več drugih držav, ustrezne informacije posreduje vsaki od teh držav, tudi če je obsojena oseba državljan države, na ozemlju katere je bila ta oseba obsojena.

               Člen LAW.EXINF.124: Shranjevanje obsodb

               1.Centralni organ vsake države hrani vse informacije, posredovane v skladu s členom LAW.EXINF.123 [Obvestila].

               2.Osrednji organ vsake države zagotovi, da se v primeru obvestila o naknadni spremembi ali izbrisu v skladu s členom LAW.EXINF.123(2) [Obvestila] izvede enaka sprememba ali izbris informacij, shranjenih v skladu z odstavkom 1 tega člena.

               3.Osrednji organ vsake države zagotovi, da se pri odgovoru na zahtevke iz člena LAW.EXINF.125 [Zahtevki za informacije] posredujejo samo informacije, ki so bile posodobljene v skladu z odstavkom 2 tega člena.

               Člen LAW.EXINF.125: Zahtevki za informacije

               1.Če se zahtevajo informacije iz kazenske evidence države na nacionalni ravni zaradi kazenskega postopka zoper osebo ali za druge namene kot za kazenski postopek, lahko osrednji organ te države v skladu z notranjim pravom osrednjemu organu druge države pošlje zahtevek za izpis informacij in z njimi povezanih podatkov iz kazenske evidence.

               2.Če oseba pri centralnem organu države, ki ni država državljanstva te osebe, vloži zahtevek za informacije o svoji kazenski evidenci, centralni organ pošlje zahtevek za izpis informacij in z njimi povezanih podatkov iz kazenske evidence centralnemu organu države državljanstva osebe, da bi se navedene informacije in z njimi povezani podatki lahko vključili v izpis, ki se predloži zadevni osebi.

               Člen LAW.EXINF.126: Odgovori na zahtevke

               1.Centralni organ zaprošene države pošlje odgovore na zahtevke za informacije centralnemu organu države prosilke čim prej in v vsakem primeru v roku, ki ni daljši od 20 delovnih dni od datuma prejema zahtevka.

               2.Osrednji organ vsake države odgovarja na zahtevke, ki niso vloženi za namene kazenskega postopka, v skladu z notranjim pravom.

               3.Ne glede na odstavek 2 države pri odgovarjanju na zahtevke, vložene zaradi zaposlovanja v poklicnih ali organiziranih prostovoljnih dejavnostih, ki vključujejo neposredne in redne stike z otroki, vključijo informacije o obstoju kazenskih obsodb za kazniva dejanja, povezana s spolno zlorabo ali spolnim izkoriščanjem otrok, otroško pornografijo, pridobivanjem otrok za spolne namene, vključno s spodbujanjem in pomočjo ali poskusom storitve katerega koli od teh kaznivih dejanj, ter informacije o morebitni prepovedi opravljanja dejavnosti, ki vključujejo neposredne in redne stike z otroki, na podlagi teh kazenskih obsodb.

               Člen LAW.EXINF.127: Komunikacijski kanal

               Izmenjava informacij iz kazenske evidence med državami poteka elektronsko v skladu s tehničnimi in postopkovnimi specifikacijami iz PRILOGE LAW-6.

               Člen LAW.EXINF.128: Pogoji za uporabo osebnih podatkov

               1.Vsaka država lahko osebne podatke, prejete v odgovor na njen zahtevek v skladu s členom LAW.EXINF. 126 [Odgovori na zahtevke], uporabi samo za namen, za katerega so bili zahtevani.

               2.Če se informacije zahtevajo za kakršen koli drug namen kot za kazenski postopek, lahko država prosilka osebne podatke, prejete v skladu s členom LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke], uporabi v skladu s svojim notranjim pravom samo v okvirih, ki jih določi zaprošena država na obrazcu iz poglavja 2 PRILOGE LAW-6.

               3.Ne glede na odstavka 1 in 2 tega člena lahko država prosilka osebne podatke, ki jih država posreduje kot odgovor na zahtevek v skladu s členom LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke], uporabi za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti.

               4.Vsaka država zagotovi, da njeni centralni organi osebnih podatkov, posredovanih v skladu s členom LAW.EXINF.123 [Obvestila], ne razkrijejo organom v tretjih državah, razen če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)osebni podatki se razkrijejo samo v posameznih primerih;

               (b)osebni podatki se razkrijejo organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni, za katere se osebni podatki razkrijejo v skladu s točko (c)tega odstavka;

               (c)osebni podatki se razkrijejo samo, če je to potrebno:

               (VII)za namene kazenskega postopka;

               (VIII)za kakršen koli drug namen kot za kazenski postopek ali

               (IX)da se prepreči neposredna in resna grožnja javni varnosti;

               (d)osebne podatke lahko tretja država prosilka uporabi le za namene, za katere so bile informacije zahtevane, in v okvirih, ki jih določi država, ki je posredovala osebne podatke v skladu s členom LAW.EXINF.123 [Obvestila], ter

               (e)osebni podatki se razkrijejo samo, če osrednji organ, ki je ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom osebnih podatkov tretji državi, ugotovi, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za varstvo osebnih podatkov.

               5.Ta člen se ne uporablja za osebne podatke, ki jih država pridobi v skladu s tem naslovom in ki izvirajo iz te države.

               Naslov X: Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma

               Člen LAW.AML.127: Cilj

               Cilj tega naslova je podpreti in okrepiti ukrepanje Unije in Združenega kraljestva za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima.

               Člen LAW.AML.128: Ukrepi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima

               1.Pogodbenici soglašata, da bosta podpirali mednarodna prizadevanja za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima. Pogodbenici potrjujeta potrebo po sodelovanju pri preprečevanju uporabe svojih finančnih sistemov za pranje premoženjske koristi, pridobljene z vsemi kaznivimi dejanji, vključno z nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami in korupcijo, ter pri preprečevanju financiranja terorizma in boju proti njemu.

               2.Pogodbenici si v skladu s svojima pravnima okviroma izmenjujeta zadevne informacije.

               3.Pogodbenici vzdržujeta celovito ureditev za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter redno preverjata potrebo po okrepitvi te ureditve, pri čemer upoštevata načela in cilje priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje.

               Člen LAW.AML.129: Preglednost dejanskega lastništva za gospodarske in druge pravne subjekte

               1.Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„dejanski lastnik“ pomeni vsakega posameznika v razmerju z gospodarskim subjektom, ki v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice:

               (X)izvaja ali ima pravico izvajati končni nadzor nad upravljanjem podjetja;

               (XI)neposredno ali posredno končno poseduje ali nadzira več kot 25 % glasovalnih pravic ali deležev ali drugih lastniških deležev v subjektu, brez poseganja v pravico vsake pogodbenice, da določi nižji odstotek ali

               (XII)kako drugače obvladuje subjekt ali ima pravico, da ga obvladuje.

               V zvezi s pravnimi subjekti, kakršni so ustanove, Anstalt in partnerstva z omejeno odgovornostjo, ima vsaka pogodbenica pravico, da bodisi določi podobna merila za določitev dejanskega lastnika bodisi se odloči uporabiti opredelitev iz točke (a) člena AML.130(1) [Preglednost dejanskega lastništva v pravnih ureditvah], pri čemer upošteva obliko in strukturo takih subjektov.

               V zvezi z drugimi pravnimi subjekti, ki niso navedeni zgoraj, vsaka pogodbenica pri določanju ustrezne ravni preglednosti dejanskega lastništva upošteva različne oblike in strukture takih subjektov ter ravni pranja denarja in tveganja financiranja terorizma, povezane s temi subjekti.

               (b)„ osnovne informacije o dejanskem lastniku" pomenijo ime dejanskega lastnika, mesec in leto rojstva, državo prebivališča in državljanstvo ter naravo in obseg deleža ali nadzora, ki ga ima dejanski lastnik nad subjektom;

               (c)„pristojni organi“ pomenijo:

               (XIII)javne organe, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, z določenimi odgovornostmi za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma;

               (XIV)javne organe, katerih naloga je preiskovanje ali pregon pranja denarja, povezanih predhodnih kaznivih dejanj in financiranja terorizma ter sledenje, zaseg ali zamrznitev in zaplemba sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji;

               (XV)javne organe, ki so odgovorni za nadzor ali spremljanje, katerih cilj je zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede preprečevanja pranja denarja ali financiranja terorizma.

               Ta opredelitev ne posega v pravico vsake pogodbenice, da določi dodatne pristojne organe, ki lahko dostopajo do informacij o dejanskih lastnikih.

                  2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da pravni subjekti na njenem ozemlju ohranjajo ustrezne, točne in posodobljene informacije o dejanskih lastnikih. Vsaka pogodbenica vzpostavi mehanizme, ki zagotavljajo, da imajo njeni pristojni organi pravočasen dostop do takih informacij.

                  3.Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohranja centralni register, v katerem so ustrezne, posodobljene in točne informacije o dejanskih lastnikih. V primeru Unije se centralni registri vzpostavijo na ravni držav članic. Ta obveznost se ne uporablja za pravne subjekte, ki kotirajo na borzi in za katere veljajo zahteve glede razkritja v zvezi z ustrezno ravnjo preglednosti. Kadar se v zvezi s subjektom ne ugotovi dejanski lastnik, register vsebuje alternativne informacije, kot so izjava, da ni bil ugotovljen noben dejanski lastnik, ali podatki o fizični osebi ali osebah, ki so na višjem vodstvenem položaju v pravnem subjektu.

               4.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so informacije v njenem centralnem registru ali registrih na voljo njenim pristojnim organom brez omejitev in pravočasno.

               5.Vsaka pogodbenica zagotovi, da so osnovne informacije o dejanskih lastnikih na voljo vsej javnosti. V primerih, ko bi javni dostop dejanskega lastnika izpostavil nesorazmernemu tveganju, kot so tveganja goljufije, ugrabitve, izsiljevanja, oderuštva, nadlegovanja, nasilja ali ustrahovanja, ali kadar je dejanski lastnik mladoleten ali kako drugače pravno nesposoben, so dovoljene omejene izjeme glede dostopa javnosti do informacij v skladu s tem odstavkom.

               6.Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper pravne ali fizične osebe, ki ne izpolnjujejo zahtev, ki so jim naložene v zvezi z zadevami iz tega člena.

               7.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni pristojni organi pristojnim organom druge pogodbenice pravočasno, učinkovito in brezplačno zagotovijo informacije iz odstavkov 2 in 3. V ta namen pogodbenici preučita načine za zagotovitev varne izmenjave informacij.

               Člen LAW.AML.130 Preglednost dejanskega lastništva v pravnih ureditvah

               1.Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„dejanski lastnik“ pomeni ustanovitelja, nadzornika (če obstaja), skrbnika, upravičenca ali skupino upravičencev, vsako osebo na enakovrednem položaju v zvezi s pravno ureditvijo s strukturo ali funkcijo, podobno izrecnim skladom, in katero koli drugo fizično osebo, ki končno dejansko nadzoruje sklad ali podobno pravno ureditev;

               (b)„pristojni organi“ pomenijo:

               (XVI)javne organe, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, z določenimi odgovornostmi za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma;

               (XVII)javne organe, katerih naloga je preiskovanje ali pregon pranja denarja, povezanih predhodnih kaznivih dejanj in financiranja terorizma ter sledenje, zaseg ali zamrznitev in zaplemba sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji;

               (XVIII)javne organe, ki so odgovorni za nadzor ali spremljanje, katerih cilj je zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede preprečevanja pranja denarja ali financiranja terorizma.

               Ta opredelitev ne posega v pravico vsake pogodbenice, da določi dodatne pristojne organe, ki lahko dostopajo do informacij o dejanskih lastnikih.

               2.Vsaka pogodbenica zagotovi, da skrbniki izrecnih skladov ohranjajo ustrezne, točne in posodobljene informacije o dejanskih lastnikih. Ti ukrepi se uporabljajo tudi za druge pravne ureditve, ko jih posamezna pogodbenica opredeli za ureditve s skladom podobno strukturo ali funkcijo.

               3.Vsaka pogodbenica vzpostavi mehanizme za zagotovitev, da imajo njeni pristojni organi pravočasen dostop do ustreznih, točnih in posodobljenih informacij o dejanskih lastnikih izrecnih skladov in drugih pravnih ureditev s skladom podobno strukturo ali funkcijo na njenem ozemlju.

               4.Če so informacije o dejanskem lastništvu skladov ali podobnih pravnih ureditev v centralnem registru, zadevna država zagotovi, da so informacije ustrezne, točne in posodobljene ter da imajo pristojni organi pravočasen in neomejen dostop do takih informacij. Pogodbenici si prizadevata preučiti načine za zagotovitev dostopa do informacij o dejanskem lastništvu skladov in podobnih pravnih ureditev posameznikom ali organizacijam, ki izkažejo pravni interes za vpogled v take informacije.

               5.Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper pravne ali fizične osebe, ki ne izpolnjujejo zahtev, ki so jim naložene v zvezi z zadevami iz tega člena.

               6.Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni pristojni organi pristojnim organom druge pogodbenice pravočasno, učinkovito in brezplačno zagotovijo informacije iz odstavka 3. V ta namen pogodbenici preučita načine za zagotovitev varne izmenjave informacij.

               Naslov XI: Zamrznitev in zaplemba

               Člen LAW.CONFISC.1: Cilj in načela sodelovanja

               1. Cilj tega naslova je poskrbeti za čim večji obseg sodelovanja med Združenim kraljestvom na eni strani in državami članicami na drugi strani pri preiskavah in postopkih, katerih cilj je zamrznitev premoženja z namenom njegove poznejše zaplembe ter pri preiskavah in postopkih, katerih cilj je zaplemba premoženja v okviru postopkov v kazenskih zadevah. To ne izključuje drugega sodelovanja v skladu s členom LAW.CONFISC.10(5) in (6) [Obveznost zaplembe]. Ta naslov določa tudi sodelovanje z organi Unije, ki jih Unija imenuje za namene tega naslova.

               2.Vsaka država pod pogoji iz tega naslova ugodi zahtevku druge države:

               (a)
                     za zaplembo določenih delov premoženja in zaplembo premoženjske koristi v obliki zahteve po plačilu denarnega zneska, ki ustreza vrednosti premoženjske koristi;

               (b)
                     za pomoč pri preiskavah in začasne ukrepe za namene katere koli oblike zaplembe iz točke (a).

               3.Pomoč pri preiskavah in začasni ukrepi v skladu s točko (b) odstavka 2 se izvajajo, kolikor je to dovoljeno v notranjem pravu zaprošene države in v skladu z njim. Če zahtevek v zvezi z enim od teh ukrepov določa formalnosti ali postopke, ki so potrebni v skladu z notranjim pravom države prosilke, zaprošena država, tudi če ni seznanjena z njimi, ugodi takšnim zahtevkom, če zaprošeni ukrep ni v nasprotju s temeljnimi načeli njenega notranjega prava.

               4.Zaprošena država zagotovi, da se zahtevki iz druge države za identifikacijo, sledenje, zamrznitev ali zaseg premoženjske koristi in predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, obravnavajo z enako prioriteto kot zahtevki v okviru notranjih postopkov.

               5.Država prosilka pri zahtevku za zaplembo, pomoč pri preiskavah ali začasne ukrepe za namen zaplembe zagotovi, da se spoštujeta načeli nujnosti in sorazmernosti.

               6.Določbe tega naslova se uporabljajo namesto poglavij „Mednarodno sodelovanje“ Konvencije o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, podpisane 16. maja 2005 v Varšavi (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 2005) ter Konvencije o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, podpisane 8. novembra 1990 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1990). Člen LAW.CONFISC.2 [Opredelitve pojmov] tega sporazuma nadomešča ustrezne opredelitve pojmov iz člena 1 Konvencije iz leta 2005 in člena 1 Konvencije iz 1990. Določbe tega naslova ne vplivajo na obveznosti držav v skladu z drugimi določbami Konvencije iz leta 2005 in Konvencije iz 1990.

               Člen LAW.CONFISC.2: Opredelitve pojmov

               V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„zaplemba“ pomeni kazen ali ukrep, ki ga sodišče izreče po zaključku postopkov v zvezi s kaznivim dejanjem ali kaznivimi dejanji, kar vodi k dokončnemu odvzemu premoženja;

               (b)„zamrznitev“ ali „zaseg“ pomeni začasno prepoved prenosa, uničenja, preoblikovanja ali pretoka premoženja ter razpolaganja z njim ali začasen prevzem skrbništva ali nadzora nad premoženjem na podlagi odredbe sodišča ali drugega pristojnega organa;

               (c)„predmeti, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja“ pomeni kakršno koli premoženje, ki se uporablja ali je na kakršen koli način v celoti ali delno namenjeno storitvi kaznivih dejanj;

               (d)„pravosodni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z notranjim pravom sodnik, sodišče ali državni tožilec; državni tožilec se šteje za pravosodni organ le, če tako določa notranje pravo;

               (e)„premoženjska korist“ pomeni kakršno koli gospodarsko korist, ki izhaja iz kaznivih dejanj ali je z njimi neposredno ali posredno pridobljena, ali denarni znesek, enak tej gospodarski koristi; zajema lahko katero koli premoženje, kot je opredeljeno v tem členu;

               (f)„premoženje“ zajema vsakršno premoženje, materialno ali nematerialno, premično ali nepremično, in pravne dokumente ali instrumente, ki izkazujejo pravni naslov ali interes na takšnem premoženju, za katero država prosilka meni, da:

               (XIX)predstavlja premoženjsko korist, pridobljeno s kaznivim dejanjem, ali ustreza celotni ali zgolj delni vrednosti takšne premoženjske koristi;

               (XX)predstavlja predmete, ki so bili uporabljeni za kaznivo dejanje, ali vrednost takšnih predmetov;

               (XXI)ga je treba po zaključku postopkov v zvezi s kaznivim dejanjem zapleniti na podlagi katerih koli drugih določb, ki se nanašajo na pooblastila za zaplembo po pravu države prosilke, vključno z zaplembo sredstev tretji osebi, razširjeno zaplembo in zaplembo brez pravnomočne obsodbe.

               Člen LAW.CONFISC.3: Obveznost zagotavljanja pomoči

               Države si na prošnjo medsebojno zagotavljajo najširšo možno pomoč pri identifikaciji in sledenju predmetov, ki so bili uporabljeni za kaznivo dejanje, premoženjske koristi in drugega premoženja, ki ga je mogoče zapleniti. Taka pomoč vključuje vsak ukrep, da se priskrbi in zagotovi dokaz o obstoju, nahajanju ali gibanju, naravi, pravnem položaju ali vrednosti navedenih predmetov, ki so bili uporabljeni za kaznivo dejanje, premoženjske koristi in drugega premoženja.

               Člen LAW.CONFISC.4: Zahtevki za informacije o bančnih računih in sefih

               1.Zaprošena država pod pogoji iz tega člena sprejme vse potrebne ukrepe za ugotavljanje, v odgovor na zaprosilo druge države, ali fizična ali pravna oseba, proti kateri je uvedena preiskava kaznivega dejanja, poseduje ali nadzira enega ali več računov katere koli vrste in na kateri koli banki, locirani na njihovem ozemlju, in če taki računi obstajajo, priskrbi vse podatke o ugotovljenih računih. Ti podatki vključujejo zlasti ime imetnika računa in številko IBAN ter v primeru sefov, ime najemnika ali edinstveno identifikacijsko številko.

               2.Obveznost iz člena 1 se uporablja le, če ima banka, ki vodi račun, te informacije na voljo.

               3.Poleg zahtev iz člena LAW.CONFISC.25 [Vsebina zahtevka] država prosilka v zahtevku:

               (a)navede razloge, zaradi katerih meni, da bi zahtevane informacije lahko bile bistvenega pomena za preiskavo kaznivega dejanja;

               (b)navede razloge, na podlagi katerih domneva, da račun vodijo banke v zaprošeni državi, in v največji možni meri opredeli, za katere banke in račune bi lahko šlo; in

               (c)vključi vse dodatne informacije, ki jih ima na voljo in bi lahko olajšale izvršitev zahtevka.

               4.
                     Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko velja načelo vzajemnosti.

               Člen LAW.CONFISC.5: Zahtevki za informacije o bančnih poslih

               1.Na zahtevek druge države zaprošena država posreduje podatke o določenih bančnih računih in bančnih poslih, ki so se v določenem obdobju opravljali prek enega ali več računov, navedenih v zahtevku, vključno s podatki o vseh računih pošiljatelja ali prejemnika.

               2.Obveznost iz člena 1 se uporablja le, če ima banka, ki vodi račun, te informacije na voljo.

               3.Država prosilka poleg zahtev iz člena LAW.CONFISC.25 [Vsebina zahtevka] v svojem zahtevku navede, zakaj meni, da so zaprošene informacije pomembne za namene preiskave kaznivega dejanja.

               4.Zaprošena država lahko izvršitev takega zahtevka pogojuje z enakimi pogoji, kot veljajo za zahtevke za preiskavo in zaseg.

               5.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko velja načelo vzajemnosti.

               Člen LAW.CONFISC.6: Zahtevki za spremljanje bančnih poslov

               1.Zaprošena država članica zagotovi, da na zahtevek druge države v določenem obdobju lahko spremlja bančno poslovanje, ki se opravlja prek enega ali več računov, navedenih v zahtevku, in da o rezultatih spremljanja obvesti državo prosilko.

               2.Država prosilka poleg zahtev iz člena LAW.CONFISC.25 [Vsebina zahtevka] v svojem zahtevku navede, zakaj meni, da so zaprošene informacije pomembne za namene preiskave kaznivega dejanja.

               3.Odločitev o spremljanju v vsakem posameznem primeru sprejmejo pristojni organi zaprošene države v skladu z njenim notranjim pravom.

               4.O praktičnih podrobnostih v zvezi s spremljanjem se dogovorijo pristojni organi države članice prosilke in zaprošene države.

               5.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko velja načelo vzajemnosti.

               Člen LAW.CONFISC.7: Informacije, posredovane na lastno pobudo

               Brez poseganja v lastne preiskave ali postopke lahko država brez predhodnega zahtevka drugi državi posreduje informacije o predmetih, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, premoženjskih koristih in drugem premoženju, ki se ga lahko zapleni, kadar meni, da bi lahko razkritje teh informacij državi prejemnici pomagalo pri začetku ali izvedbi preiskav ali postopkov ali bi lahko privedlo do zahtevka navedene države v skladu s tem naslovom.

               Člen LAW.CONFISC.8: Obveznost sprejetja začasnih ukrepov

               1.Na zahtevek druge države, ki je začela kazensko preiskavo ali postopek ali preiskavo ali postopek za zaplembo, zaprošena država sprejme potrebne začasne ukrepe, kot je zamrznitev ali zaseg, da prepreči kakršne koli posle s premoženjem, njegov prenos ali razpolaganje s premoženjem, ki bi lahko bilo pozneje predmet zahtevka za zaplembo ali bi lahko omogočilo ugoditev zahtevku.

               2.Država, ki prejme zahtevek za zaplembo v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe], na zahtevo sprejme ukrepe iz odstavka 1 tega člena v zvezi z vsem premoženjem, ki je predmet zahtevka ali bi lahko omogočilo ugoditev zahtevku.

               3.Kadar zaprošena država prejme zahtevek v skladu s tem členom, nemudoma ter enako hitro in z enako prednostno obravnavo kot v podobnem notranjem primeru sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev zahtevka ter državi prosilki brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa, pošlje potrditev.

               4.Če država prosilka navede, da je potrebna takojšnja zamrznitev, ker obstajajo upravičeni razlogi za domnevo, da bo zadevno premoženje takoj odstranjeno ali uničeno, zaprošena država sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev zahteve v 96 urah po njenem prejemu ter državi prosilki brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa, pošlje potrditev.

               5.Kadar zaprošena država ne more upoštevati rokov iz odstavka 4, o tem nemudoma obvesti državo prosilko in se z njo posvetuje o ustreznih nadaljnjih ukrepih.

               6.Iztek rokov iz odstavka 4 ne povzroči prenehanja zahtev, ki jih za zaprošeno državo določa ta člen.

               Člen LAW.CONFISC.9: Izvrševanje začasnih ukrepov

               1.Po izvršitvi začasnih ukrepov, zaprošenih v skladu s členom LAW.CONFISC.8(1) [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov], država prosilka zaprošeni državi na lastno pobudo in čim prej zagotovi vse informacije, ki bi lahko izpodbijale ali spremenile obseg navedenih ukrepov. Država prosilka nemudoma zagotovi tudi vse dodatne informacije, ki jih zahteva zaprošena država in ki so potrebne za izvajanje začasnih ukrepov in nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi.

               2.Pred odpravo katerega koli začasnega ukrepa, sprejetega v skladu s členom LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov], zaprošena država, kadar je to mogoče, državi prosilki omogoči, da predstavi razloge za nadaljevanje ukrepa.

               Člen LAW.CONFISC.10: Obveznost zaplembe

               1.Država, ki prejme zahtevek za zaplembo premoženja, ki se nahaja na njenem ozemlju:

               (a)izvrši odredbo o zaplembi, ki jo je izdalo sodišče države prosilke v zvezi s takim premoženjem; ali

               (b)svojim pristojnim organom predloži zahtevo za pridobitev odredbe o zaplembi in jo, če je izdana, izvrši.

               2.Za namene točke (b) odstavka 1 so države, kadar koli je to potrebno, pristojne za uvedbo postopkov zaplembe v skladu s svojim notranjim pravom.

               3.Odstavek 1 se uporablja tudi za zaplembo v obliki zahteve po plačilu denarnega zneska, ki ustreza vrednosti premoženjske koristi, če se premoženje, za katero se lahko izvrši zaplemba, nahaja v zaprošeni državi. V takih primerih zaprošena država pri izvršitvi zaplembe v skladu z odstavkom 1, če plačilo ni prejeto, terjatev realizira na kateremkoli premoženju, ki je v ta namen na voljo.

               4.Če se zahtevek za zaplembo nanaša na določeno premoženje, se lahko država prosilka in zaprošena država dogovorita, da lahko zaprošena država izvrši zaplembo v obliki zahteve po plačilu denarnega zneska, ki ustreza vrednosti premoženja.

               5.Država v največjem možnem obsegu v skladu z notranjim pravom sodeluje z državo, ki zaprosi za izvršitev ukrepov, enakovrednih zaplembi premoženja, kadar zahtevek ni bil odrejen v okviru postopkov v kazenskih zadevah, če take ukrepe odredi sodni organ države prosilke v zvezi s kaznivim dejanjem, pod pogojem, da je bilo ugotovljeno, da premoženje predstavlja premoženjsko korist ali:

               (a)drugo premoženje, v katero je bila premoženjska korist spremenjena ali pretvorjena;

               (b)premoženje, pridobljeno iz zakonitih virov, če je bila premoženjska korist v celoti ali delno združena s takim premoženjem, do ocenjene vrednosti združene premoženjske koristi; ali

               (c)dohodke ali druge koristi, ki izhajajo iz premoženjske koristi, iz premoženja, v katerega je bila premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, spremenjena ali pretvorjena, ali iz premoženja, s katerim je bila premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, združena, do ocenjene vrednosti združene premoženjske koristi, in sicer na enak način in v enakem obsegu kot premoženjska korist.

               6.Ukrepi iz odstavka 5 vključujejo ukrepe, ki omogočajo zaseg, zadržanje in razlastitev premoženja in sredstev s tožbo pri civilnih sodiščih.

               7.Zaprošena država odločitev o izvršitvi odredbe o zaplembi sprejme nemudoma in, brez poseganja v odstavek 8 tega člena, najpozneje v 45 dneh po prejemu zahtevka. Zaprošena država državi prosilki brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa, pošlje potrditev. Če ni razlogov za odlog iz člena LAW.CONFISC.17 [Odlog], zaprošena država sprejme potrebne konkretne ukrepe, da se sklep o odvzemu izvrši nemudoma ter vsaj enako hitro in prednostno kot v podobnem nacionalnem primeru.

               8.Kadar zaprošena država ne more upoštevati roka iz odstavka 7, o tem nemudoma obvesti državo prosilko in se z njo posvetuje o ustreznih nadaljnjih ukrepih.

               9.Iztek roka iz odstavka 7 ne povzroči prenehanja zahtev, ki jih za zaprošeno državo določa ta člen.

               Člen LAW.CONFISC.11: Izvršitev zaplembe

               1.Postopke za pridobitev in izvršitev zaplembe iz člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] ureja notranje pravo zaprošene države.

               2.Zaprošeno državo zavezujejo ugotovitve o dejstvih, če so navedene v obsodbi ali sodni odločbi, ki jo izda sodišče države prosilke, ali če taka obsodba ali sodna odločba implicitno temelji na njih.

               3.Če zaplemba vključuje obveznost plačila denarnega zneska, pristojni organ zaprošene države ta znesek pretvori v valuto te države po menjalnem tečaju, ki velja ob sprejetju odločitve o izvršitvi zaplembe.

               Člen LAW.CONFISC.12: Zaplenjeno premoženje

               1.Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena s premoženjem, zaplenjenim v skladu s členoma LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] in LAW.CONFISC.11 [Izvrševanje zaplembe], razpolaga zaprošena država v skladu s svojim notranjim pravom in upravnimi postopki.

               2.Na zahtevek druge države v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] zaprošena država v obsegu, ki ga dopušča njeno notranje pravo, in če je za to naprošena, prednostno obravnava vrnitev zaplenjenega premoženja državi prosilki, da bi ta lahko žrtvam kaznivega dejanja izplačala odškodnino ali to premoženje vrnila zakonitim lastnikom.

               3.Kadar zaprošena država ukrepa na zahtevek druge države v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] in po tem, ko je upoštevala pravico žrtve do povračila premoženja ali odškodnine zanj v skladu z odstavkom 2 tega člena, z denarjem, pridobljenim na podlagi izvršitve odredbe o zaplembi, razpolaga, kot sledi:

               (a)če je znesek enak ali nižji od 10 000 EUR, pripada zaprošeni državi; ali

               (b)če znesek presega 10 000 EUR, zaprošena država 50 % izterjanega zneska prenese na državo prosilko.

               4.Ne glede na odstavek 3 lahko država prosilka in zaprošena država za vsak primer posebej preučita sklenitev drugih sporazumov ali dogovorov o razpolaganju s premoženjem, kot se jima zdi primerno.

               Člen LAW.CONFISC.13: Pravica do izvršbe in najvišji znesek zaplembe

               1.Zahtevek za zaplembo v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] ne vpliva na pravico države prosilke, da sama izvrši odredbo o zaplembi.

               2.Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da bi dovoljevalo, da skupna vrednost zaplembe presega denarni znesek, določen v odredbi o zaplembi. Če ena od držav ugotovi, da bi se to lahko zgodilo, se zadevni državi posvetujeta, da bi se izognili takemu učinku.

               Člen LAW.CONFISC.14: Zaporna kazen za dolžnika

               Zaprošena država ne odredi zaporne kazni za dolžnika ali kakršnega koli drugega ukrepa, ki omejuje osebno svobodo, na podlagi zahtevka iz člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] brez soglasja države prosilke.

               Člen LAW.CONFISC.15: Razlogi za zavrnitev

               1.Sodelovanje v okviru tega naslova se lahko zavrne, če:

               (a)zaprošena država meni, da bi bila izvršitev zahtevka v nasprotju z načelom ne bis in idem; ali

               (b)kaznivo dejanje, na katero se nanaša zahtevek, ni kaznivo dejanje po notranjem pravu zaprošene države, če je storjeno na območju njene jurisdikcije; vendar ta razlog za zavrnitev sodelovanja na podlagi členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo] velja le, če zaprošena pomoč vključuje prisilne ukrepe;

               2.Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da se na podlagi vzajemnosti pogoj dvojne kaznivosti iz točke (b) odstavka 1 tega člena ne bo uporabljal, če je kaznivo dejanje, zaradi katerega je prišlo do zahtevka:

               (a)eno od kaznivih dejanj iz člena LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe], kot so opredeljena v pravu odreditvene države, ter

               (b)se v državi prosilki kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom, ki vključuje odvzem prostosti za najdaljše obdobje vsaj treh let.

               3.Sodelovanje na podlagi členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], če zaprošena pomoč vključuje prisilne ukrepe, in na podlagi členov LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] in LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih ukrepov] se lahko zavrne tudi, če zaprošenih ukrepov ne bi bilo mogoče sprejeti na podlagi notranjega prava zaprošene države za namene preiskav ali postopkov v podobnem notranjem primeru.

               4.Kadar to zahteva notranje pravo zaprošene države, se lahko sodelovanje na podlagi členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], če iskana pomoč vključuje prisilne ukrepe, in na podlagi členov LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] in LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih ukrepov] zavrne tudi, če zaprošeni ukrepi ali kateri koli drugi ukrepi s podobnimi učinki po zakonodaji zaprošene države ne bi bili dovoljeni ali če, kar zadeva pristojne organe države prosilke, zahtevka ni odobril sodni organ, ki ukrepa v zvezi s kaznivimi dejanji.

               5.Sodelovanje na podlagi členov LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] do LAW.CONFISC.14 [Zaporna kazen za dolžnika] se lahko zavrne tudi, če:

               (a)zakonodaja zaprošene pogodbenice ne predvideva zaplembe za vrsto kršitve, na katero se zahtevek nanaša;

               (b)bi bilo brez poseganja v obveznost iz člena LAW.CONFISC.10(3) [Obveznost zaplembe]  to v nasprotju z načeli notranjega prava zaprošene države glede višine zaplembe ob upoštevanju razmerja med kaznivim dejanjem in:

               (XXII)ekonomsko koristjo, ki jo je mogoče opredeliti kot premoženjsko korist; ali

               (XXIII)premoženjem, ki ga je mogoče opredeliti kot predmete, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja;

               (c)po notranjem pravu zaprošene države zaplembe ne bi bilo mogoče več izreči ali izvršiti zaradi zastaranja;

               (d)se, brez poseganja v člen LAW.CONFISC.10(5) in (6) [Obveznost zaplembe], zahtevek ne nanaša na prejšnjo obsodbo ali sodno odločbo ali ugotovitev v taki odločbi, da je bilo storjeno eno ali več kaznivih dejanj, na podlagi katerih je bila odrejena ali je zahtevana zaplemba;

               (e)zaplemba v državi prosilki bodisi ni izvršljiva bodisi je nanjo še vedno mogoča pritožba kot redno pravno sredstvo; ali

               (f)se zahtevek nanaša na odredbo o zaplembi, ki izhaja iz odločitve sodišča, izrečene v odsotnosti osebe, proti kateri je bila odredba izdana, in po mnenju zaprošene države država prosilka v postopku, ki je privedel do take odločitve, ni zagotovila minimalnih pravic obrambe, ki bi jih moral imeti vsak obdolženec.

               6.Za namene točke (f) odstavka 5 se šteje, da odločitev ni bila izdana v odsotnosti, če:

               (a)je bila potrjena ali izrečena po ugovoru prizadete osebe ali

               (b)je bila izrečena na podlagi pritožbe, če je pritožbo vložila prizadeta oseba.

               7.Če se za namene točke (f) odstavka 5 ugotavlja, ali so bile zagotovljene minimalne pravice obrambe, zaprošena država upošteva dejstvo, da se je prizadeta oseba namenoma skušala izogniti roki pravice, ali dejstvo, da se je ta oseba odpovedala možnosti vložitve pravnega sredstva proti odločitvi, sprejeti v odsotnosti, čeprav je tako možnost imela. Enako velja tudi, kadar je bilo prizadeti osebi pravočasno vročeno vabilo na sodišče, vendar se je odločila, da se nanj ne bo odzvala niti ne bo prosila za preložitev.

               8.Države se ne sklicujejo na bančno tajnost kot razlog za zavrnitev sodelovanja v skladu s tem naslovom. Kadar to zahteva njeno notranje pravo, lahko zaprošena država zahteva, da zahtevek za sodelovanje, ki bi vključevala odpravo bančne tajnosti, odobri sodni organ, ki ukrepa v zvezi s kaznivimi dejanji.

               9.Zaprošena država se ne more sklicevati na dejstvo, da:

               (a)je oseba, zoper katero so organi države prosilke uvedli preiskavo ali izdali odredbo o zaplembi, pravna oseba, kot na oviro za sodelovanje na podlagi tega naslova;

               (b)je fizična oseba, zoper katero je bila izdana odredba za zaplembo premoženjske koristi, pozneje umrla ali da je pravna oseba, zoper katero je bila izdana odredba za zaplembo premoženjske koristi, kasneje prenehala obstajati, kot na oviro za zagotavljanje pomoči v skladu s točko (a) člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] (1) ali

               (c)je oseba, zoper katero so organi države prosilke uvedli preiskavo ali izdali odredbo o zaplembi, v zahtevku navedena kot storilec zadevnega kaznivega dejanja in kaznivega dejanja pranja denarja, kot na oviro za sodelovanje na podlagi tega poglavja.

               Člen LAW.CONFISC.16: Posvetovanje in obveščanje

               Kadar je mogoče utemeljeno domnevati, da bi izvršitev odredbe o zamrznitvi ali zaplembi pomenila resnično tveganje za varstvo temeljnih pravic, se zaprošena država pred odločitvijo o izvršitvi odredbe o zamrznitvi ali zaplembi posvetuje z državo prosilko in lahko zahteva vse potrebne informacije.

               Člen LAW.CONFISC.17: Odlog

               Zaprošena država lahko odloži ukrepanje na podlagi zahtevka, če bi tako ukrepanje posegalo v preiskave ali postopke njenih organov.

               Člen LAW.CONFISC.18: Delna ali pogojna ugoditev zahtevku

               Preden zaprošena država zavrne ali odloži sodelovanje v skladu s tem naslovom, preuči – kadar je to primerno tudi po posvetu z državo prosilko – ali lahko zahtevku ugodi delno ali pod določenimi pogoji, ki se ji zdijo potrebni.

               Člen LAW.CONFISC.19: Vročitev sodnih pisanj

               1.Države druga drugi zagotavljajo kar najširšo vzajemno pomoč pri vročanju sodnih pisanj osebam, na katere se nanašajo začasni ukrepi in zaplemba.

               2.Nič v tem členu nima namena ovirati:

               (a)možnosti pošiljanja sodnih pisanj po pošti neposredno osebam v tujini; in

               (b)možnosti, da sodni uradniki ali drugi pristojni organi države, ki je izdala sodna pisanja, ta pisanja tudi vročijo neposredno prek konzularnih služb navedene države ali prek pravosodnih organov, vključno s sodnimi uradniki, ali drugih pristojnih organov namembne države.

               3.Pri vročanju sodnih pisanj osebam v tujini, na katere se nanašajo začasni ukrepi ali odredbe o zaplembi, izdane v državi pošiljateljici, navedena država navede pravna sredstva, ki so po njenem notranjem pravu tem osebam na voljo.

               Člen LAW.CONFISC.20: Priznavanje tujih odločb

               1.Pri obravnavi zahtevka za sodelovanje v skladu s členi LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.14 [Zaporna kazen za dolžnika], zaprošena država prizna vsako odločbo, ki jo je sprejel sodni organ v državi prosilki v zvezi s pravicami, ki jih uveljavljajo tretje osebe.

               2.Priznanje se lahko zavrne, če:

               (a)tretje osebe niso imele primerne možnosti za uveljavitev svojih pravic;

               (b)je sodna odločba nezdružljiva s sodno odločbo, ki je bila o isti zadevi že sprejeta v zaprošeni državi;

               (c)je sodna odločba nezdružljiva z javnim redom zaprošene države ali

               (d)je bila sodna odločba sprejeta v nasprotju z določbami o izključni pristojnosti, ki je predvidena po notranjem pravu zaprošene države.

               Člen LAW.CONFISC.21: Organi

               1.Vsaka država določi osrednji organ, ki je odgovoren za pošiljanje zahtevkov, podanih v skladu s tem naslovom, in odgovarjanje na njih, za izvršitev takšnih zahtevkov ali za njihovo posredovanje organom, pristojnim za njihovo izvršitev.

               2.Unija lahko imenuje organ Unije, ki lahko poleg pristojnih organov držav članic poda in po potrebi izvrši zahtevke iz tega naslova. Vsak taka zahtevek se za namene tega naslova obravnava kot zahtevek države članice. Unija lahko ta organ Unije tudi imenuje kot osrednji organ, ki je odgovoren za pošiljanje zahtevkov, ki jih v skladu s tem naslovom vloži navedeni organ, ali odgovarjanje nanje.

               Člen LAW.CONFISC.22: Neposredna komunikacija

               1.Komuniciranje med osrednjimi organi poteka neposredno.

               2.V nujnih primerih lahko pravosodni organi države prosilke zahtevke ali sporočila v skladu s tem naslovom pošljejo neposredno pravosodnim organom zaprošene države. V teh primerih se hkrati prek osrednjega organa države prosilke pošlje kopija osrednjemu organu zaprošene države.

               3.Če je zahtevek iz odstavka 2 naslovljen na organ, ki ni pristojen za njegovo obravnavanje, ga ta odstopi pristojnemu državnemu organu in o tem neposredno obvesti državo prosilko.

               4.Zahtevke in sporočila v skladu s členi LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], ki ne vključujejo prisilnih ukrepov, lahko pristojni organi države prosilke pošljejo neposredno pristojnim organom zaprošene države.

               5.Osnutke zahtevkov ali sporočil v skladu s tem naslovom lahko pravosodni organi države prosilke pošljejo neposredno pravosodnim organom zaprošene države pred uradnim zahtevkom, da se zagotovi, da se lahko uradni zahtevek po prejemu učinkovito obravnava in da vsebuje dovolj informacij in dokazil, da izpolnjuje zahteve iz prava zaprošene države.

               Člen LAW.CONFISC.23: Oblika zahtevka in jeziki

               1.Vsi zahtevki na podlagi tega naslova se predložijo v pisni obliki. Posredujejo se lahko elektronsko ali s katerim koli drugim telekomunikacijskim sredstvom, če je država prosilka pripravljena, da na zahtevo kadar koli predloži pisni zapis take komunikacije in izvirnik.

               2.Zahtevki iz odstavka 1 se predložijo v enem od uradnih jezikov zaprošene države ali v katerem koli drugem jeziku, ki ga zaprošena država v skladu z odstavkom 3 uradno sporoči ali je sporočen v njenem imenu.

               3.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita o jezikih, ki se lahko poleg uradnega jezika ali uradnih jezikov navedene države uporabijo za vložitev zahtevkov v skladu s tem naslovom.

               4.Zahtevki na podlagi člena LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] za začasne ukrepe se vložijo na predpisanem obrazcu iz PRILOGE LAW-8.

               5.Zahtevki na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] za zaplembo se vložijo na predpisanem obrazcu iz PRILOGE LAW-8.

               6.Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje lahko po potrebi spremeni obrazca iz odstavkov 4 in 5.

               7.Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da zahtevata prevod vseh morebitnih dokazil v enega od uradnih jezikov zaprošene države ali v kateri koli drug jezik, naveden v skladu z odstavkom 3 tega člena. V primeru zahtevkov na podlagi člena LAW.CONFISC.8(4) [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] se lahko tak prevod dokazil zaprošeni državi predloži v 48 urah po posredovanju zahtevka, brez poseganja v roke iz člena LAW.CONFISC.8(4) [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov].

               Člen LAW.CONFISC.24: Overitev

               Dokumentov, ki se pošiljajo zaradi izvajanja tega naslova, ni treba overiti.

               Člen LAW.CONFISC.25: Vsebina zahtevka

               1.V vsakem zahtevku za sodelovanje na podlagi tega naslova so točno navedeni:

               (a)organ, ki vlaga zahtevek, in organ, ki izvaja preiskavo ali postopek;

               (b)predmet zahtevka in razlog zanj;

               (c)zadeve, vključno s pomembnimi podatki (kot so datum, kraj in okoliščine kaznivega dejanja), na katere se preiskava ali postopek nanaša, razen pri zahtevku za notifikacijo;

               (d)če sodelovanje vključuje prisilne ukrepe:

               (XXIV)besedilo zakonskih določb ali, če to ni mogoče, navedba ustreznega zakona, ki se uporablja v zvezi s tem; ter

               (XXV)navedba, da bi zaprošeni ukrep ali kateri koli drug ukrep s podobnim učinkom lahko bil sprejet na ozemlju države prosilke na podlagi njenega notranjega prava;

               (e)če je to potrebno in kolikor je mogoče:

               (XXVI)podatki o zadevni osebi ali osebah, vključno z imenom, datumom in krajem rojstva, državljanstvom in bivališčem, ter, če gre za pravno osebo, sedežem; in

               (XXVII)premoženje, na katero se zahtevek za sodelovanje nanaša, kraj, kjer se nahaja, povezava z osebo ali osebami, ki jih zadeva, vsaka povezava s kaznivim dejanjem kot tudi vsi razpoložljivi podatki o pravicah drugih oseb do deleža pri tem premoženju; in

               (f)vsak poseben postopek, za katerega država prosilka želi, da se upošteva.

               2.V zahtevku za začasne ukrepe na podlagi člena LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov], ki se nanaša na zaseg premoženja, nad katerim se lahko izvrši odredba o zaplembi v obliki zahteve za plačilo denarnega zneska, se navede tudi najvišji znesek, ki naj se izterja iz tega premoženja.

               3.Poleg informacij iz odstavka 1 tega člena vsak zahtevek na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] vsebuje:

               (a)v primeru točke (a) člena LAW.CONFISC.10(1) [Obveznost zaplembe]:

               (XXVIII)overjeno verodostojno kopijo odredbe o zaplembi, ki jo je izdalo sodišče države prosilke, in ugotovitev razlogov, na podlagi katerih je bila izdana odredba, če ti niso navedeni že v sami odredbi;

               (XXIX)potrdilo pristojnega organa države prosilke, da je odredba o zaplembi izvršljiva in da zoper njo ni možno redno pravno sredstvo pritožbe;

               (XXX)podatek o vrednostnem obsegu zaprošene izvršitve odredbe in

               (XXXI)podatek o potrebi po sprejemu kakršnegakoli začasnega ukrepa;

               (b)v primeru točke (b) člena LAW.CONFISC.10(1)( [Obveznost zaplembe] navedbo dejstev, na katera se opira država prosilka in ki zaprošeni državi zadoščajo, da v skladu s svojim notranjim pravom zaprosi za odredbo;

               (c)kadar so tretje osebe imele možnost uveljavljati svoje pravice, dokumenti, ki to dokazujejo.

               Člen LAW.CONFISC.26: Pomanjkljivi zahtevki

               1.Če zahtevek ni v skladu z določbami tega naslova ali posredovane informacije zaprošeni državi ne zadoščajo za obravnavo zahtevka, lahko navedena država prosi državo prosilko, da ga popravi ali dopolni z dodatnimi informacijami.

               2.Zaprošena država lahko določi rok za prejem takih dopolnitev ali informacij.

               3.Dokler zaprošena država ne prejme zahtevanih dopolnitev ali informacij v zvezi z zahtevkom na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe], lahko sprejme katerega koli od ukrepov iz členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih ukrepov].

               Člen LAW.CONFISC.27: Večje število zahtevkov

               1.Kadar zaprošena država prejme več kot en zahtevek na podlagi člena LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] ali člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] v zvezi z isto osebo ali istim premoženjem, večje število zahtevkov tej državi ne preprečuje obravnavanja zahtevkov, ki vključujejo sprejetje začasnih ukrepov.

               2.Pri večjem številu zahtevkov na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] zaprošena država preuči možnost posvetovanja z državami prosilkami.

               Člen LAW.CONFISC.28: Obveznost obrazložitve

               Zaprošena država navede razloge za vsako odločitev, da zavrne, odloži ali pogojuje sodelovanje na podlagi tega naslova.

               Člen LAW.CONFISC.29: Obveščanje

               1.Zaprošena država takoj obvesti državo prosilko o:

               (a)ukrepanju, začetem na podlagi zahtevka iz tega naslova;

               (b)končnem izidu ukrepanja na podlagi zahtevka iz tega naslova;

               (c)odločitvi, da v celoti ali delno zavrne, odloži ali pogojuje kakršno koli sodelovanje na podlagi tega naslova;

               (d)vseh okoliščinah, ki onemogočajo zaprošeno ukrepanje ali ga utegnejo znatno zakasniti, in

               (e)tistih določbah notranjega prava, ki bi avtomatično pripeljale do odprave začasnega ukrepa, kadar so začasni ukrepi sprejeti na podlagi zahtevka v skladu s členi LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov].

               2.Država prosilka takoj obvesti zaprošeno državo o:

               (a)vsaki reviziji postopka, odločitvi ali kateremkoli drugem dejstvu, zaradi katerega odredba o zaplembi deloma ali v celoti preneha biti izvršljiva in

               (b)vseh novih okoliščinah, dejanskih ali pravnih, zaradi katerih katero koli ukrepanje na podlagi tega naslova ni več upravičeno.

               3.Kadar država na podlagi iste odredbe o zaplembi zaprosi za zaplembo v več državah, o svojem zahtevku obvesti vse države, ki jih zadeva izvršitev odredbe.

               Člen LAW.CONFISC.30: Omejitev uporabe

               1.Zaprošena država lahko izvršitev zahtevka pogojuje s tem, da organi države prosilke pridobljenih podatkov in dokazov brez njenega predhodnega soglasja ne uporabijo ali posredujejo v preiskavah in postopkih, z izjemo tistih, navedenih v zahtevku.

               2.Brez predhodnega soglasja zaprošene države organi države prosilke podatkov in dokazov, ki jim jih bo dala zaprošena država na podlagi tega naslova, ne uporabijo ali posredujejo v preiskavah in postopkih, z izjemo tistih, navedenih v zahtevku.

               3.Osebne podatke, posredovane na podlagi tega naslova, država prejemnica lahko uporablja:

               (a)za namene postopkov, za katere se uporablja ta naslov;

               (b)za druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s postopki iz točke (a);

               (c)za preprečevanje neposrednega in resnega ogrožanja javne varnosti; ali

               (d)za katere koli druge namene samo s predhodnim privoljenjem države, ki podatke posreduje, razen če je zadevna država pridobila soglasje posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

               4.Ta člen se uporablja tudi za osebne podatke, ki se ne posredujejo, temveč pridobijo kako drugače na podlagi tega naslova.

               5.Ta člen se ne uporablja za osebne podatke, ki jih Združeno kraljestvo ali država članica pridobi v skladu s tem naslovom in ki izvirajo iz te države.

               Člen LAW.CONFISC.31: Zaupnost

               1.Država prosilka lahko od zaprošene države zahteva, da dejstva in vsebino zahtevka varuje kot zaupne, razen če so potrebni za izvršitev zahtevka. Če zaprošena država ne more ugoditi zahtevi po zaupnosti, o tem takoj obvesti državo prosilko.

               2.Če to ni v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega prava in če se to od nje zahteva, država prosilka varuje kot zaupne vse dokaze in informacije, ki jih je dobila od zaprošene države, razen kolikor je njihovo razkritje potrebno za preiskave in postopke, opisane v zahtevku.

               3.Ob upoštevanju določb notranjega prava država, ki prejme informacije, posredovane na lastno pobudo, na podlagi člena LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], ravna v skladu z zahtevo po zaupnosti, kot jo zahteva država, ki podatke posreduje. Če država prejemnica ne more izpolniti take zahteve, o tem nemudoma obvesti državo pošiljateljico.

               Člen LAW.CONFISC.32: Stroški

               Običajne stroške ugoditve zahtevku krije zaprošena država. Če so za ugoditev zahtevku potrebni znatni ali izredni stroški, se država prosilka in zaprošena država posvetujeta, da se dogovorita o pogojih za izvršitev zahtevka in o načinu kritja stroškov.

               Člen LAW.CONFISC.33: Odškodnina

               1.Kadar oseba sproži sodni postopek zaradi odgovornosti za škodo, ki je posledica dejanja ali opustitve v zvezi s sodelovanjem na podlagi tega naslova, bodo zadevne države, če je to primerno, preučile možnost medsebojnega posvetovanja, da določijo, kako razdeliti dolgovani znesek odškodnine.

               2.Država, zoper katero je vložena odškodninska tožba, si prizadeva o takem postopku obvestiti drugo državo, če bi ta v postopku imela interes.

               Člen LAW.CONFISC.34: Pravna sredstva

               1.Vsaka država zagotovi, da imajo osebe, na katere vplivajo ukrepi iz členov LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.11 [Izvršitev zaplembe], na voljo učinkovita pravna sredstva za ohranitev njihovih pravic.

                  2.Vsebinski razlogi za zaprošene ukrepe v skladu s členi LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.11 [Izvrševanje zaplembe] se ne izpodbijajo pred sodiščem zaprošene države.

               Naslov XII: Druge določbe

               Člen LAW.OTHER.134: Obvestila

               1.Unija in Združeno kraljestvo do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma pošljeta vsa morebitna obvestila iz člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] in člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji] ter, kolikor je to mogoče, navedeta, ali se takšno obvestilo ne bo poslalo.

               Kolikor tako obvestilo ali navedba v zvezi z državo ni bila predložena v trenutku iz prvega pododstavka, se lahko obvestila v zvezi z navedeno državo pošljejo čim prej, najpozneje pa dva meseca po začetku veljavnosti tega sporazuma.

               V tem vmesnem obdobju lahko vsaka država, v zvezi s katero ni bilo poslano nobeno obvestilo iz člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] in člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji] in za katero ni bilo navedeno, da takega obvestila ne bo poslala, uporabi možnosti iz navedenega člena, kot če bi bilo tako obvestilo v zvezi s to državo poslano. V primeru člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva] lahko država uporabi možnosti iz navedenega člena le, kolikor je to združljivo z merili za obvestilo.

               2.Obvestila iz člena LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe], člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba osrednjih organov], člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje], člena LAW.SURR.105(1) [Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj], člena LAW.SURR.106(1) [Predaja ali naknadna izročitev], člena LAW.CONFISC.4(4) [Zahtevki za informacije o bančnih računih in sefih], člena LAW.CONFISC.5(5) [Zahtevki za informacije o bančnih poslih], člena LAW.CONFISC.6(5) [Zahtevki za spremljanje bančnih poslov], člena LAW.CONFISC.15(2) [Razlogi za zavrnitev] ter člena LAW.CONFISC.23(3) in (7) [Oblika zahtevka in jeziki] se lahko pošljejo kadar koli.

               3.Obvestila iz člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba osrednjih organov], člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje] ter člena LAW.CONFISC.23(3) in (7) [Oblika zahtevka in jeziki] se lahko kadar koli spremenijo.

               4.Obvestila iz člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva], člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba osrednjih organov], člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji], člena LAW.CONFISC.4(4) [Zahtevki za informacije o bančnih računih in sefih], člena LAW.CONFISC.5(5) [Zahtevki za informacije o bančnih poslih], in člena LAW.CONFISC.6(5) [Zahtevki za spremljanje bančnih poslov] je mogoče kadar koli umakniti.

               5.Unija objavi informacije o obvestilih Združenega kraljestva iz člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba osrednjega organa] v Uradnem listu Evropske unije.

               6.Združeno kraljestvo do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma Unijo obvesti o identiteti naslednjih organov:

               (a)organa, odgovornega za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR v skladu z naslovom III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR)];

               (b)organa, ki se šteje za pristojni organ kazenskega pregona za namene naslova V [Sodelovanje z Europolom], ter poda kratek opis njegovih pristojnosti;

               (c)nacionalne kontaktne točke, imenovane v skladu s členom LAW.EUROPOL.50(1) [Nacionalna kontaktna točka in uradniki za zvezo];

               (d)organa, ki se šteje za pristojni organ za namene naslova VI [Sodelovanje z Eurojustom], ter poda kratek opis njegovih pristojnosti;

               (e)kontaktne točke, imenovane v skladu s členom LAW.EUROJUST.65(1) [Kontaktne točke za Eurojust];

               (f)domačega korespondenta Združenega kraljestva za zadeve, povezane s terorizmom, imenovanega v skladu s členom LAW.EUROJUST.65(2) [Kontaktne točke za Eurojust];

               (g)organa, ki je na podlagi notranjega prava Združenega kraljestva pristojen za izvršitev naloga za prijetje, kakor je naveden v točki (c) člena LAW.SURR.78 [Opredelitve pojmov], ter organa, ki je na podlagi notranjega prava Združenega kraljestva pristojen za izdajo naloga za prijetje, kakor je naveden v točki (d) člena LAW.SURR.78 [Opredelitve pojmov];

               (h)organa, ki ga Združeno kraljestvo imenuje v skladu s členom LAW.SURR.103(3) [Tranzit];

               (i)osrednjega organa, ki ga Združeno kraljestvo imenuje v skladu s členom LAW.EXINF.122 [Osrednji organi];

               (j)osrednjega organa, ki ga Združeno kraljestvo imenuje v skladu s členom LAW.EXINF.21(1) [Organi].

               Unija objavi informacije organih iz prvega pododstavka v Uradnem listu Evropske unije.

               7.Unija do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma v svojem imenu ali v imenu svojih držav članic obvesti Združeno kraljestvo o identiteti naslednjih organov:

               (a)enot za informacije o potnikih, ki jih ustanovijo ali imenujejo države članice za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR v skladu z naslovom III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR)];

               (b)organa, ki je na podlagi notranjega prava posamezne države članice pristojen za izvršitev naloga za prijetje, kakor je naveden v točki (c) člena LAW.SURR.78 [Opredelitve pojmov], ter organa, ki je na podlagi notranjega prava posamezne države članice pristojen za izdajo naloga za prijetje, kakor je naveden v točki (d) člena LAW.SURR.78 [Opredelitve pojmov];

               (c)organa, ki je imenovan za posamezno državo članico v skladu s členom LAW.SURR.103(3) [Tranzit];

               (d)organa Unije iz člena LAW.MUTAS.114 [Opredelitev pristojnega organa];

               (e)osrednjega organa, ki ga posamezna država članica imenuje v skladu s členom LAW.EXINF.122 [Osrednji organi];

               (f)osrednjega organa, ki ga posamezna država članica imenuje v skladu s členom LAW.EXINF.21(1) [Organi];

               (g)katerega koli organa Unije, imenovanega v skladu s prvim stavkom člena LAW.CONFISC.21(2) [Organi], ter navede, ali je imenovan tudi kot osrednji organ v skladu z zadnjim stavkom navedenega odstavka.

               8.Obvestila iz odstavka 6 ali 7 se lahko kadar koli spremenijo. O takih spremembah se obvesti Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje.

               9.Združeno kraljestvo in Unija lahko v zvezi s točkami (a), (b), (d), (e), (g), (h), (i) in (j) odstavka 6 oziroma v zvezi z odstavkom 7 obvestita o več kot enem organu ter lahko taka obvestila omejita za posebne namene.

               10.Kadar Unija pošlje obvestila iz tega člena, navede, za katere države članice se obvestilo uporablja oziroma ali obvešča v svojem imenu.

               Člen LAW.OTHER.135: Pregled in ocena

               1.Ta del se skupaj pregleda v skladu s členom FINPROV.3 [Pregled] ali na zahtevo katere koli pogodbenice, če je tako skupaj dogovorjeno.

               2.Pogodbenici se vnaprej odločita, kako se bo pregled izvedel, in druga drugi sporočita sestavo svojih skupin za pregled. V skupinah za pregled so osebe z ustreznim strokovnim znanjem v zvezi z obravnavanimi vprašanji. Ob upoštevanju veljavne zakonodaje morajo vsi udeleženci pregleda spoštovati zaupnost razprav in imeti ustrezna varnostna dovoljenja. Za namene takih pregledov Združeno kraljestvo in Unija uredita vse potrebno za ustrezen dostop do ustrezne dokumentacije, sistemov in osebja.

               3.Brez poseganja v odstavek 2 pregled obravnava zlasti praktično izvajanje, razlago in razvoj tega dela.

               Člen LAW.OTHER.136: Odpoved

               1.Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta del s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta del preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila.

               2.Če pa se ta del odpove, ker Združeno kraljestvo ali država članica odstopi od Evropske konvencije o človekovih pravicah ali njenih protokolov 1, 6 ali 13, ta del preneha veljati z dnem, ko začne tak odstop učinkovati, ali, če je uradno obvestilo o odpovedi poslano po tem datumu, petnajstega dne po takšnem obvestilu.

               3.Če katera koli pogodbenica v skladu s tem členom izda uradno obvestilo o odpovedi, se Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, ki se začne v skladu s tem delom, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega dela, preden se ta preneha uporabljati, zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po učinkovanju odpovedi.

               Člen LAW.OTHER.137: Začasna prekinitev uporabe

               1.V primeru resnih in sistemskih pomanjkljivosti v eni pogodbenici v zvezi z varstvom temeljnih pravic ali načelom pravne države lahko druga pogodbenica začasno prekine uporabo tega dela ali njegovih naslovov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V takem uradnem obvestilu se navedejo resne in sistemske pomanjkljivosti, ki so podlaga za začasno prekinitev uporabe.

               2.V primeru resnih in sistemskih pomanjkljivosti v eni pogodbenici v zvezi z varstvom osebnih podatkov, med drugim, če so te pomanjkljivosti privedle do prenehanja uporabe relevantnega sklepa o ustreznosti, lahko druga pogodbenica začasno prekine uporabo tega dela ali njegovih naslovov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V takem uradnem obvestilu se navedejo resne in sistemske pomanjkljivosti, ki so podlaga za začasno prekinitev uporabe.

               3.Za namene odstavka 2 „relevanten sklep o ustreznosti“ pomeni:

               (a)kar zadeva Združeno kraljestvo, sklep, ki ga sprejme Evropska komisija v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680
                  82
                ali podobno zakonodajo, ki jo bo nasledila, ki potrjuje ustrezno raven varstva;

               (b)kar zadeva Unijo, sklep, ki ga sprejme Združeno kraljestvo in potrjuje ustrezno raven varstva za namene prenosov, ki spadajo na področje uporabe dela 3 zakona o varstvu podatkov iz leta 2018
                  83
                ali podobne zakonodaje, ki ga bo nasledila.

               4.V zvezi z začasno prekinitvijo uporabe naslova III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR)] ali naslova X [Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma] sklicevanja na „relevanten sklep o ustreznosti“ vključujejo tudi:

               (a)kar zadeva Združeno kraljestvo, sklep, ki ga sprejme Evropska komisija v skladu s členom 45 Splošne uredbe o varstvu podatkov (EU) 2016/679
                  84
                ali podobno zakonodajo, ki jo bo nasledila, ki potrjuje ustrezno raven varstva;

               (b)kar zadeva Unijo, sklep, ki ga sprejme Združeno kraljestvo in potrjuje ustrezno raven varstva za namene prenosov, ki spadajo na področje uporabe dela 2 zakona o varstvu podatkov iz leta 2018 ali podobne zakonodaje, ki ga bo nasledila.

               5.Naslovi, ki jih zadeva začasna prekinitev uporabe, se začasno prenehajo uporabljati prvi dan tretjega meseca po datumu uradnega obvestila iz odstavka 1 ali 2, razen če pogodbenica, ki je izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, najpozneje dva tedna pred iztekom tega obdobja drugo pogodbenico v skladu s točko (d) odstavka 7 po diplomatski poti pisno uradno obvesti o umiku prvega uradnega obvestila ali o zmanjšanju obsega začasne prekinitve uporabe. V slednjem primeru se začasno prenehajo uporabljati le naslovi iz drugega uradnega obvestila.

               6.Če pogodbenica v skladu z odstavkom 1 ali 2 drugo pogodbenico uradno obvesti o začasni prekinitvi uporabe enega ali več naslovov tega dela, lahko druga pogodbenica s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti začasno prekine uporabo vseh preostalih naslovov, in sicer s trimesečnim odpovednim rokom.

               7.Po uradnem obvestilu o začasni prekinitvi uporabe v skladu z odstavkom 1 ali 2 se zadeva nemudoma obravnava v Partnerskem svetu. Partnerski svet prouči možne načine, kako pogodbenici, ki je izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, omogočiti, da odloži začetek njegove veljavnosti, zmanjša njegov obseg ali ga umakne. V ta namen lahko Partnerski svet na priporočilo specializiranega odbora za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje:

               (a)doseže dogovor o skupnih razlagah določb tega dela;

               (b)pogodbenicama priporoči ustrezne ukrepe;

               (c)sprejme ustrezne prilagoditve tega dela, ki so potrebne za obravnavo razlogov za začasno prekinitev, z veljavnostjo največ 12 mesecev; in

               (d)obdobje iz odstavka 5 podaljša za največ tri mesece.

               8.Če katera koli pogodbenica v skladu s tem členom izda uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, se Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, ki se začne v skladu s tem delom in na katerega vpliva uradno obvestilo, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega dela, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevni naslovi zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.

               9.Naslovi, katerih uporaba se začasno prekine, se spet začnejo uporabljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko pogodbenica, ki je v skladu z odstavkom 1 ali 2 izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, po diplomatski poti pisno uradno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena. Pogodbenica, ki je izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe v skladu z odstavkom 1 ali 2, to stori takoj, ko ni več resnih in sistemskih pomanjkljivosti na strani druge pogodbenice, ki so bile podlaga za začasno prekinitev uporabe.

               10.Po uradnem obvestilu o nameri, da se v skladu z odstavkom 9 ponovno začnejo uporabljati naslovi, katerih uporaba je bila začasno prekinjena, se preostali naslovi, katerih uporaba se je prekinila v skladu z odstavkom 6, začnejo ponovno uporabljati hkrati z naslovi, katerih uporaba je bila začasno prekinjena v skladu z odstavkom 1 ali 2.

               Člen LAW.OTHER.138: Stroški

               Pogodbenici in države članice, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami pogodbenic ali držav članic, sami krijejo svoje stroške, ki nastanejo med izvajanjem tega dela, razen če je v tem sporazumu določeno drugače.

               Naslov XIII: Reševanje sporov

               Člen LAW.DS.1: Cilj

               Cilj tega naslova je vzpostavitev uspešnega in učinkovitega mehanizma za izogibanje sporom med pogodbenicama glede tega dela, vključno s spori glede tega dela, kadar se uporablja za položaje, ki jih urejajo druge določbe tega sporazuma, in za njihovo reševanje, da se, kadar je to mogoče, doseže vzajemno sprejemljiva rešitev.

               Člen LAW.DS.2: Področje uporabe

               1.Ta naslov se uporablja za spore med pogodbenicami v zvezi s tem delom (v nadaljnjem besedilu: „zajete določbe“).

               2.Zajete določbe vključujejo vse določbe tega dela, razen naslednjih:

               (a)člena LAW.GEN.5 [Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih ukrepih na podlagi prava Unije];

               (b)člena LAW.PRUM.19 [Prekinitev in razveljavitev];

               (c)člena LAW.PNR.28(14) [Hramba podatkov PNR];

               (d)člena LAW.PNR.38 [Prekinitev sodelovanja iz tega naslova];

               (e)člena LAW.OTHER.136 [Odpoved sporazuma];

               (f)člena LAW.OTHER.137 [Začasna prekinitev uporabe]; in

               (g)člena LAW.DS.6 [Začasna prekinitev uporabe].

               Člen LAW.DS.3: Izključnost

               Pogodbenici se zavezujeta, da njunega spora v zvezi s tem delom ne bosta predložili mehanizmu za reševanje sporov, ki ni predviden v tem naslovu.

               Člen LAW.DS.4: Posvetovanja

               1.Če pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: tožeča pogodbenica) meni, da je druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) kršila obveznost iz tega dela, si pogodbenici prizadevata rešiti zadevo s posvetovanji v dobri veri, da bi dosegli sporazumno rešitev.

               2.Tožeča pogodbenica lahko zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži toženi pogodbenici. Tožeča pogodbenica v svojem pisnem zahtevku navede razloge za zahtevo, vključno z opredelitvijo dejanj ali opustitev, za katere tožeča pogodbenica meni, da so povzročile kršitev obveznosti s strani tožene pogodbenice, pri čemer navede zajete določbe, za katere meni, da so relevantne.

               3.Tožena pogodbenica na zahtevek odgovori nemudoma, vsekakor pa najpozneje v dveh tednih po datumu predložitve. Posvetovanja se opravijo redno, in sicer v roku treh mesecev od datuma predložitve zahtevka osebno ali prek katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o katerem se dogovorita pogodbenici.

               4.Posvetovanja se štejejo za zaključena v treh mesecih od datuma prejema zahtevka, razen če pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.

               5.Tožeča pogodbenica lahko zahteva, da posvetovanja potekajo v okviru specializiranega odbora za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje ali v okviru Partnerskega sveta. Prvi sestanek se skliče v enem mesecu od zahtevka za posvetovanja iz odstavka 2 tega člena. Specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje se lahko kadar koli odloči, da zadevo predloži partnerskemu svetu. Prav tako se lahko z zadevo seznani Partnerski svet. Specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje oziroma Partnerski svet lahko spor rešita z odločitvijo. Taka odločitev se šteje za sporazumno rešitev v smislu člena LAW.DS.5 [Sporazumna rešitev].

               6.Tožeča pogodbenica lahko kadar koli enostransko umakne svoj zahtevek za posvetovanja. V takem primeru se posvetovanja nemudoma končajo.

               7.Posvetovanja in zlasti vse informacije, ki so označene kot zaupne, ter stališča, ki jih pogodbenici izrazita med posvetovanji, so zaupni.

               Člen LAW.DS.5: Sporazumna rešitev

               1.Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev v zvezi s katerim koli sporom iz člena LAW.DS.2].

               2.Sporazumna rešitev se lahko sprejme s sklepom Specializiranega odbora za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje ali Partnerskega sveta. Kadar sporazumna rešitev vključuje dogovor o skupnih razlagah določb tega dela s strani pogodbenic, se ta sporazumna rešitev sprejme s sklepom Partnerskega sveta.

               3.Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za izvedbo sporazumne rešitve v dogovorjenem roku.

               4.Pogodbenica, ki izvaja rešitev, najpozneje do izteka dogovorjenega obdobja pisno obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.

               Člen LAW.DS.6: Začasna prekinitev uporabe

               1.Če posvetovanja v skladu s členom LAW.DS.4 [Posvetovanja] ne privedejo do sporazumne rešitve v smislu člena LAW.DS.5 [Sporazumna rešitev], pod pogojem, da tožeča pogodbenica ne umakne svoje zahteve za posvetovanja v skladu s členom LAW.DS.4(6) [Posvetovanja], in kadar meni, da tožena pogodbenica resno krši svoje obveznosti v skladu z zajetimi določbami iz člena LAW.DS.4(2) [Posvetovanja] lahko tožeča pogodbenica s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti začasno prekine uporabo naslovov iz tega dela, ki jih zadeva resna kršitev. V takem uradnem obvestilu se navede resna kršitev obveznosti s strani tožeče pogodbenice, ki je podlaga za začasno prekinitev uporabe.

               2.Naslovi, ki jih zadeva začasna prekinitev uporabe, se začasno prenehajo uporabljati prvi dan tretjega meseca po datumu uradnega obvestila iz odstavka 1 ali na kateri koli drug datum, o katerem se sporazumeta pogodbenici, razen če tožeča pogodbenica najpozneje dva tedna pred iztekom tega obdobja toženo pogodbenico po diplomatski poti pisno uradno obvesti o umiku prvega uradnega obvestila ali o zmanjšanju obsega začasne prekinitve uporabe. V slednjem primeru se začasno prenehajo uporabljati le naslovi iz drugega uradnega obvestila.

               3.Če tožeča pogodbenica v skladu z odstavkom 1 toženo pogodbenico uradno obvesti o začasni prekinitvi uporabe enega ali več naslovov tega dela, lahko tožena pogodbenica s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti začasno prekine uporabo vseh preostalih naslovov, in sicer s trimesečnim odpovednim rokom.

               4.Če se v skladu s tem členom izda uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, se Specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, ki se začne v skladu s tem delom in na katerega vpliva uradno obvestilo, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega dela, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevni naslovi zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.

               5.Naslovi, katerih uporaba se začasno prekine, se spet začnejo uporabljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko tožeča pogodbenica po diplomatski poti pisno uradno obvesti toženo pogodbenico o svoji nameri, da ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena. Tožeča pogodbenica to stori takoj, ko meni, da ni več resne kršitve obveznosti, ki je bila podlaga za začasno prekinitev uporabe.

               6.Po uradnem obvestilu tožeče pogodbenice o njeni nameri, da v skladu z odstavkom 5 ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena, se preostali naslovi, katerih uporabo je tožena stranka prekinila v skladu z odstavkom 3, začnejo ponovno uporabljati hkrati z naslovi, katerih uporabo je tožeča pogodbenica začasno prekinila v skladu z odstavkom 1.

               Člen LAW.DS.7: Roki

               1.Vsi roki, določeni v tem naslovu, se štejejo v tednih oziroma v dneh od dneva po dejanju ali, na katerega se nanašajo.

               2.
                     Vsak rok iz tega naslova lahko pogodbenici sporazumno spremenita.

               ČETRTI DEL: TEMATSKO SODELOVANJE

               Naslov I: Zdravstvena varnost

               Člen HS.1: Sodelovanje na področju zdravstvene varnosti

               1.V tem členu „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja vsaj ene države članice in Združenega kraljestva.

               2.Pogodbenici se medsebojno obvestita o resni čezmejni nevarnosti za zdravje, ki prizadene drugo pogodbenico, in si prizadevata drugo pogodbenico obvestiti pravočasno.

               3.Kadar obstaja resna čezmejna nevarnost za zdravje, lahko Unija na podlagi pisne zahteve Združenega kraljestva Združenemu kraljestvu odobri ad hoc dostop do svojega sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja) v zvezi s posebno grožnjo, da se pogodbenicama in pristojnim organom držav članic omogoči izmenjava ustreznih informacij, ocena tveganj za javno zdravje in usklajevanje ukrepov, ki bi lahko bili potrebni za varovanje javnega zdravja. Unija si prizadeva pravočasno odgovoriti na pisno zahtevo Združenega kraljestva.

               Poleg tega lahko Unija Združeno kraljestvo povabi k sodelovanju v odboru, ustanovljenem v Uniji, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, da bi podprli izmenjavo informacij in usklajevanje v zvezi z resno čezmejno nevarnostjo za zdravje.

               Oba dogovora sta začasna in v vsakem primeru trajata največ toliko časa, kot katera koli od pogodbenic po posvetovanju z drugo pogodbenico meni, da je potrebno zaradi zadevne resne čezmejne nevarnosti za zdravje.

               4.Za namene izmenjave informacij iz odstavka 2 in katerih koli zahtevkov iz odstavka 3 vsaka pogodbenica določi kontaktno točko in o tem obvesti drugo pogodbenico. Kontaktni točki tudi:

               (a)si prizadevata za lažje razumevanje med pogodbenicama o tem, ali je grožnja resna čezmejna nevarnost za zdravje ali ne;

               (b)iščeta sporazumne rešitve za vsa tehnična vprašanja, ki izhajajo iz izvajanja tega naslova.

               5.Združeno kraljestvo upošteva vse veljavne pogoje za uporabo sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ter poslovnik odbora iz odstavka 3 za obdobje dostopa, odobreno v zvezi z določeno resno čezmejno nevarnostjo za zdravje. Če po izmenjavi pojasnil med pogodbenicama:

               (a)Unija meni, da Združeno kraljestvo ni spoštovalo zgoraj navedenih pogojev ali poslovnika, lahko Unija prekine dostop Združenega kraljestva do sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ali njegovo sodelovanje v tem odboru, odvisno od primera, v zvezi s to grožnjo;

               (b)Združeno kraljestvo meni, da ne more sprejeti pogojev ali poslovnika, lahko izstopi iz sodelovanja v sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja ali v tem odboru, odvisno od primera, v zvezi s to grožnjo.

               6.Kadar je to v njunem skupnem interesu, pogodbenici sodelujeta v mednarodnih forumih za preprečevanje, odkrivanje, pripravo in odzivanje na obstoječe in nastajajoče grožnje za zdravstveno varnost.

               7.Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in ustrezni organ v Združenem kraljestvu, pristojen za spremljanje, obveščanje o epidemijah in znanstveno svetovanje o nalezljivih boleznih, sodelujeta pri tehničnih in znanstvenih zadevah, ki so v skupnem interesu pogodbenic, in lahko v ta namen skleneta memorandum o soglasju.

               Naslov II: Kibernetska varnost

               Člen CYB.1: Dialog o kibernetskih vprašanjih

               Pogodbenici si prizadevata vzpostaviti reden dialog za izmenjavo informacij o ustreznem razvoju politike, tudi v zvezi z mednarodno varnostjo, varnostjo nastajajočih tehnologij, upravljanjem interneta, kibernetsko varnostjo, kibernetsko obrambo in kibernetsko kriminaliteto.

               Člen CYB.2: Sodelovanje pri kibernetskih vprašanjih

               1.Kadar je to v njunem skupnem interesu, pogodbenici sodelujeta na področju kibernetskih vprašanj z izmenjavo najboljših praks in skupnimi praktičnimi ukrepi, namenjenimi spodbujanju in zaščiti odprtega, svobodnega, stabilnega, mirnega in varnega kibernetskega prostora, ki temelji na uporabi obstoječega mednarodnega prava in norm za odgovorno ravnanje države ter regionalnih ukrepov za krepitev kibernetskega zaupanja.

               2.Pogodbenici si prizadevata tudi za sodelovanje v ustreznih mednarodnih organih in forumih ter si prizadevata za krepitev globalne kibernetske odpornosti in povečanje sposobnosti tretjih držav za učinkovit boj proti kibernetski kriminaliteti.

               Člen CYB.3: Sodelovanje s skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije

               Po predhodni odobritvi usmerjevalnega odbora skupine za odzivanje na računalniške grožnje – Evropska unija (CERT-EU) CERT-EU in nacionalna skupina za odzivanje na računalniške grožnje v Združenem kraljestvu prostovoljno, pravočasno in vzajemno sodelujeta pri izmenjavi informacij o orodjih in metodah, kot so tehnike, taktike, postopki in najboljše prakse, ter o splošnih grožnjah in ranljivostih.

               Člen CYB.4: Sodelovanje v posebnih dejavnostih skupine za sodelovanje, ustanovljene v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148

               1.Da bi spodbudili sodelovanje na področju kibernetske varnosti in hkrati zagotovili avtonomnost postopka odločanja Unije, lahko ustrezni nacionalni organi Združenega kraljestva na povabilo predsednika skupine za sodelovanje, ki ga lahko zahteva tudi Združeno kraljestvo, v posvetovanju s Komisijo sodelujejo pri naslednjih dejavnostih skupine za sodelovanje:

               (a)izmenjavi najboljših praks pri krepitvi zmogljivosti za zagotavljanje varnosti omrežij in informacijskih sistemov;

               (b)izmenjavi informacij o vajah v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov;

               (c)izmenjavi informacij, izkušenj in najboljših praks o tveganjih in incidentih;

               (d)izmenjavi informacij in najboljših praks v zvezi z ozaveščanjem, izobraževalnimi programi in usposabljanjem; ter

               (e)izmenjavi informacij in najboljših praks o raziskavah in razvoju v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov.

               2.Vsaka izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks med skupino za sodelovanje in ustreznim nacionalnim organom Združenega kraljestva je prostovoljna in, če je primerno, vzajemna.

               Člen CYB.5: Sodelovanje z Agencijo EU za kibernetsko varnost (ENISA)

               1.Da bi spodbudili sodelovanje na področju kibernetske varnosti in hkrati zagotovili avtonomnost postopka odločanja Unije, lahko Združeno kraljestvo na povabilo upravnega odbora Agencije EU za kibernetsko varnost (ENISA), ki ga lahko zahteva tudi Združeno kraljestvo, sodeluje pri naslednjih dejavnostih, ki jih izvaja agencija ENISA:

               (a)krepitvi zmogljivosti;

               (b)znanju in informacijah, ter

               (c)ozaveščanju in izobraževanju.

               2.Pogoji za sodelovanje Združenega kraljestva pri dejavnostih agencije ENISA iz odstavka 1, vključno z ustreznim finančnim prispevkom, se določijo v delovnih dogovorih, ki jih sprejme upravni odbor agencije ENISA po predhodni odobritvi Komisije in po dogovoru z Združenim kraljestvom.

               3.Izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks med agencijo ENISA in Združenim kraljestvom je prostovoljna in, če je primerno, vzajemna.

               PETI DEL: SODELOVANJE V PROGRAMIH UNIJE, DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE IN FINANČNE DOLOČBE

               Člen UNPRO.0.1: Področje uporabe

               1.Ta del se uporablja za sodelovanje Združenega kraljestva pri programih Unije ter dejavnostih in storitvah v njihovem okviru, za katere sta se pogodbenici dogovorili, da bo Združeno kraljestvo pri njih sodelovalo.

               2.Ta del se ne uporablja za sodelovanje Združenega kraljestva v kohezijskih programih v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ ali podobnih programih z istim ciljem, ki se izvaja na podlagi temeljnih aktov ene ali več institucij Unije, ki se uporabljajo za navedene programe.

               Veljavni pogoji za takšno sodelovanje pri programih iz prvega pododstavka se določijo v veljavnem temeljnem aktu in sporazumu o financiranju, sklenjenem na njegovi podlagi. Pogodbenici se dogovorita o določbah s podobnim učinkom za poglavje dva [Dobro finančno poslovodenje] v zvezi s sodelovanjem Združenega kraljestva pri teh programih.

               Člen UNPRO.0.2: Opredelitev pojmov

               Za namene tega dela se uporabljajo naslednje opredelitve:

               (a)„temeljni akt“ pomeni:

               (I)akt ene ali več institucij Evropske unije o vzpostavitvi programa ali dejavnosti, ki določa pravno podlago za ukrep in za izvrševanje ustreznih odhodkov, predvidenih v proračunu Evropske unije, ali proračunskih jamstev, ki se krijejo iz proračuna Evropske unije, vključno s kakršnimi koli spremembami in vključno s kakršnimi koli zadevnimi akti institucije Unije, ki ga dopolnjujejo ali izvajajo, razen tistih o sprejemanju delovnih programov, ali

               (II)akt ene ali več institucij Unije o vzpostavitvi dejavnosti, ki se financira iz proračuna Unije, z izjemo programov;

               (b)„sporazum o financiranju“ pomeni sporazume v zvezi s programi in dejavnostmi Unije iz Protokola I o izvrševanju finančnih sredstev Unije, kot so sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, sporazumi o prispevkih, sporazumi o okvirnem finančnem partnerstvu, sporazumi o financiranju in sporazumi o jamstvu;

               (c)„druga pravila v zvezi z izvajanjem programa in dejavnosti Unije“ pomenijo pravila iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
                  85
                (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), ki se uporablja za splošni proračun Unije, delovni program ali razpise ali druge postopke dodeljevanja finančnih sredstev Unije;

               (d)„Unija“ pomeni Unijo ali Evropsko skupnost za atomsko energijo ali oboje, odvisno od konteksta;

               (e)„postopek za dodeljevanje finančnih sredstev Unije“ pomeni postopek za dodeljevanje finančnih sredstev Evropske unije, ki ga začne Evropska unija ali osebe ali subjekti, pooblaščeni za izvrševanje finančnih sredstev Evropske unije;

               (f)„subjekt iz Združenega kraljestva“ pomeni katero koli vrsto subjekta (fizično osebo, pravno osebo ali drug subjekt), ki lahko sodeluje v dejavnostih programa ali dejavnosti Unije v skladu s temeljnim aktom in ima stalno prebivališče ali sedež v Združenem kraljestvu;

               Poglavje 1: Sodelovanje Združenega kraljestva pri programih in dejavnostih Unije

               Oddelek 1: Splošni pogoji za sodelovanje pri programih in dejavnostih Unije

               Člen UNPRO.1.3: Vzpostavitev sodelovanja

               1.Združeno kraljestvo sodeluje pri programih in dejavnostih Unije ali, v izjemnih primerih, delu programov ali dejavnosti Unije, ki so odprti za njegovo sodelovanje in so navedeni v Protokolu I [Programi in dejavnosti, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo], ter prispeva k njim.

               2.Pogodbenici se dogovorita o Protokolu I. Protokol I sprejme in ga lahko spremeni specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije.

               3.V Protokolu I se:

               (a)opredelijo programi in dejavnosti Unije ali, v izjemnih primerih, del programov ali dejavnosti Unije, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo;

               (b)določi trajanje sodelovanja, ki se nanaša na obdobje, v katerem lahko Združeno kraljestvo in subjekti iz Združenega kraljestva zaprosijo za financiranje s strani Evropske unije ali so lahko pooblaščeni za izvrševanje finančnih sredstev Evropske unije;

               (c)določijo posebni pogoji za sodelovanje Združenega kraljestva in subjektov iz Združenega kraljestva, vključno s posebnimi podrobnostmi za izvajanje finančnih pogojev, kot so opredeljeni v členu UNPRO.2.1 [Finančni pogoji], posebnimi podrobnostmi o popravljalnem mehanizmu, kot je opredeljen v členu UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem], in pogoji za sodelovanje v strukturah, oblikovanih za namene izvajanja navedenih programov ali dejavnosti Unije. Ti pogoji so skladni s tem sporazumom ter temeljnimi akti in akti ene ali več institucij Unije, ki vzpostavljajo takšne strukture;

               (d)kjer je to ustrezno, določi znesek prispevka Združenega kraljestva za program Unije, ki se izvaja s finančnim instrumentom ali proračunskim jamstvom, in po potrebi posebne podrobnosti iz člena UNPRO.2.3 [Financiranje v zvezi s programi, ki se izvajajo prek finančnih instrumentov ali proračunskih jamstev].

               Člen UNPRO.1.4: Skladnost s pravili programa

               1.Združeno kraljestvo sodeluje v programih in dejavnostih Unije ali njihovih delih, navedenih v Protokolu I, v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu, temeljnih aktih in drugih pravilih, ki se nanašajo na izvajanje programov in dejavnosti Unije.

               2.Pogoji iz odstavka 1 vključujejo:

               (a)upravičenost subjektov iz Združenega kraljestva in kateri koli drug pogoj za upravičenost v zvezi z Združenim kraljestvom, zlasti glede izvora, kraja dejavnosti ali državljanstva;

               (b)pogoje, ki se uporabljajo za predložitev, oceno in izbiro vlog ter za izvajanje ukrepov s strani upravičenih subjektov iz Združenega kraljestva.

               3.Pogoji iz točke (b) odstavka 2 so enakovredni tistim, ki se uporabljajo za upravičene subjekte držav članic, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, kot je določeno v pogojih iz odstavka 1. Katera koli pogodbenica lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije opozori na potrebo po razpravi o ustrezno utemeljenih izključitvah.

               Člen UNPRO.1.5: Pogoji za sodelovanje

               1.Sodelovanje Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti Unije ali njihovem delu iz člena UNPRO.0.1 [Področje uporabe] je pogojeno s tem, da:

               (a)si Združeno kraljestvo v okviru svoje nacionalne zakonodaje po najboljši moči prizadeva za olajšanje vstopa in prebivanja oseb, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov in dejavnosti, ali njihovih delov, vključno s študenti, raziskovalci, pripravniki ali prostovoljci;

               (b)Združeno kraljestvo zagotovi, kolikor je to pod nadzorom njegovih organov, da so pogoji za osebe iz točke (a) za dostop do storitev v Združenem kraljestvu, ki so neposredno povezane z izvajanjem programov ali dejavnosti, enaki pogojem za državljane Združenega kraljestva, tudi kar zadeva kakršne koli pristojbine;

               (c)so v Združenem kraljestvu v zvezi s sodelovanjem, ki vključuje izmenjavo tajnih ali občutljivih netajnih podatkov, ali dostop do njih, veljavni ustrezni sporazumi v skladu s členom FINPROV.6 [Tajni podatki in občutljivi netajni podatki].

               2.V zvezi s sodelovanjem Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti Unije ali njihovem delu iz člena UNPRO.0.1 [Področje uporabe]:

               (a)si Unija in države članice v okviru zakonodaje Unije ali zakonodaje držav članic po najboljši moči prizadevajo za olajšanje vstopa in prebivanja državljanov Združenega kraljestva, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov in dejavnosti, ali njihovih delov, vključno s študenti, raziskovalci, pripravniki ali prostovoljci;

               (b)Unija in države članice zagotovijo, kolikor je to pod nadzorom njihovih organov, da so pogoji za državljane Združenega kraljestva iz točke (a) za dostop do storitev v Uniji, ki so neposredno povezane z izvajanjem programov ali dejavnosti, enaki pogojem za državljane Unije, tudi kar zadeva kakršne koli pristojbine.

               3. Protokol I lahko določi dodatne posebne pogoje, ki se nanašajo na ta člen, ki so potrebni za sodelovanje Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti Unije ali njegovih delih.

               4.Ta člen ne posega v člen UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa].

               5.Ta člen in člen UNPRO 3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Unije] prav tako ne posegata v kakršne koli dogovore med Združenim kraljestvom in Irsko glede skupnega potovalnega območja.

               Člen UNPRO.1.6: Sodelovanje Združenega kraljestva pri upravljanju programov ali dejavnosti

               1.Predstavniki ali strokovnjaki Združenega kraljestva ali strokovnjaki, ki jih imenuje Združeno kraljestvo, lahko sodelujejo kot opazovalci, razen če se to nanaša na točke, rezervirane samo za države članice, ali v zvezi s programom ali dejavnostjo, pri katerem oziroma kateri Združeno kraljestvo ne sodeluje, v odborih, srečanjih strokovnih skupin ali na drugih podobnih srečanjih, na katerih sodelujejo predstavniki ali strokovnjaki držav članic ali strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, in ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju in upravljanju programov, dejavnosti ali njihovih delov, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo v skladu s členom UNPRO.0.1 [Področje uporabe], ali ki jih ustanovi Evropska komisija glede izvrševanja prava Evropske unije v zvezi s temi programi, dejavnostmi ali njihovimi deli. Predstavniki ali strokovnjaki Združenega kraljestva ali strokovnjaki, ki jih imenuje Združeno kraljestvo, pri glasovanju niso prisotni. Združeno kraljestvo je obveščeno o rezultatu glasovanja.

               2.Kadar strokovnjaki ali ocenjevalci niso imenovani na podlagi državljanstva, državljanstvo ni razlog za izključitev državljanov Združenega kraljestva.

               3.V skladu s pogoji iz odstavka 1 za udeležbo predstavnikov Združenega kraljestva na srečanjih iz odstavka 1 ali drugih srečanjih, povezanih z izvajanjem programov in dejavnosti, veljajo ista pravila in postopki, kot se uporabljajo za predstavnike držav članic, zlasti vključno s pravico do besede, prejemanjem informacij in dokumentacije, razen če se to nanaša na točke, rezervirane samo za države članice, ali v zvezi s programom ali dejavnostjo, pri katerem oziroma kateri Združeno kraljestvo ne sodeluje, ter povračilom potnih stroškov in dnevnic.

               4. V Protokolu I se lahko opredelijo nadaljnje podrobnosti o udeležbi strokovnjakov ter o sodelovanju Združenega kraljestva v upravnih odborih in strukturah, ustanovljenih za namene izvajanja programov in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I.

               Oddelek 2: Pravila za financiranje sodelovanja pri programih in dejavnostih Unije

               Člen UNPRO.2.1: Finančni pogoji

               1.Sodelovanje Združenega kraljestva ali subjektov iz Združenega kraljestva v programih in dejavnostih Unije ali njihovih delih je pogojeno s tem, da Združeno kraljestvo finančno prispeva k ustreznemu financiranju v okviru proračuna Unije.

               2.Finančni prispevek je v obliki vsote:

               (a)pristojbine za udeležbo ter

               (b)operativnega prispevka.

               3.Finančni prispevek je v obliki letnega plačila v enem ali več obrokih.

               4.Brez poseganja v člen UNPRO.8 [Pristojbina za sodelovanje v letih 2021–2026] znaša pristojbina za udeležbo 4 % letnega prispevka iz poslovanja in se ne prilagaja za nazaj, razen v zvezi z začasno prekinitvijo iz točke (b) člena UNPRO.3.1(7) [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Unije] in prenehanjem v skladu s točko (c) člena UNPRO.3.3.(6) [Prenehanje sodelovanja v programu ali dejavnosti Unije v primeru bistvenih sprememb programov Unije] . Od leta 2028 lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije prilagodi višino pristojbine za udeležbo.

               5.Operativni prispevek krije odhodke za poslovanje in podporo ter je dodatek, tako v odobritvah za prevzem obveznosti kot v odobritvah plačil, k zneskom, ki so bili vneseni v proračun Unije, ki je bil dokončno sprejet za programe ali dejavnosti ali izjemoma njihove dele, po potrebi povečanim za zunanje namenske prejemke, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih donatorjev za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I.

               6.Operativni prispevek temelji na razdelitvenem ključu za prispevke, opredeljenem kot razmerje med bruto domačim proizvodom (BDP) Združenega kraljestva po tržnih cenah in bruto domačim proizvodom Unije po tržnih cenah. Bruto domača proizvoda po tržnih cenah, ki se uporabita, sta zadnja razpoložljiva z dne 1. januarja leta, v katerem se opravi letno plačilo, kakor določi Statistični urad Evropske unije (Eurostat), takoj ko se začne uporabljati ureditev iz člena UNPRO.5.2 [Sodelovanje na področju statistike] in v skladu s pravili te ureditve. Pred začetkom uporabe te ureditve se BDP Združenega kraljestva določi BDP na podlagi podatkov Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

               7.Operativni prispevek temelji na uporabi razdelitvenega ključa za prvotne odobritve za prevzem obveznosti, ki se povečajo, kot je opisano v odstavku 5, vnesene v proračun Evropske unije, ki je dokončno sprejet za leto, ki se uporablja za financiranje programov ali dejavnosti Unije ali izjemoma njihovih delov, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo.

               8.Operativni prispevek programa, dejavnosti ali njihovega dela za leto N se lahko v enem ali več naslednjih letih prilagodi navzgor ali navzdol na podlagi proračunskih obveznosti, prevzetih za odobritve za prevzem obveznosti v navedenem letu, njihovega izvrševanja prek pravnih obveznosti in njihove sprostitve.

               Prva prilagoditev se izvede v letu N+1, ko se začetni prispevek prilagodi navzgor ali navzdol za razliko med prvotnim prispevkom in prilagojenim prispevkom, ki se izračuna z uporabo razdelitvenega ključa iz leta N za vsoto

               (a)zneska proračunskih obveznosti, prevzetih za odobritve za prevzem obveznosti, odobrene v letu N v okviru izglasovanega proračuna Evropske unije, in za odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo sproščenim obveznostim, ki so spet na voljo, ter

               (b)vseh odobritev iz zunanjih namenskih prejemkov, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih donatorjev za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I, in ki so bili na voljo ob koncu leta N.

               Vsako naslednje leto, dokler niso plačane ali sproščene vse proračunske obveznosti, financirane v okviru odobritev za prevzem obveznosti, ki izhajajo iz leta N, in najpozneje 3 leta po koncu programa ali po koncu večletnega finančnega okvira, ki ustreza letu N, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, Unija izračuna prilagoditev prispevka iz leta N, tako da prispevek Združenega kraljestva zmanjša za znesek, ki ga pridobi z uporabo razdelitvenega ključa iz leta N za sproščene obveznosti, ki se vsako leto sprostijo iz obveznosti iz leta N, ki se financirajo iz proračuna Unije, ali iz sproščenih obveznosti, ki so spet na voljo.

               Če se odobritve iz zunanjih namenskih prejemkov, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih donatorjev za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I, razveljavijo, se prispevek Združenega kraljestva zmanjša za znesek, pridobljen z uporabo razdelitvenega ključa iz leta N za razveljavljeni znesek.

               V letu N+2 ali v naslednjih letih se po izvedbi prilagoditev iz drugega, tretjega in četrtega pododstavka prispevek Združenega kraljestva za leto N prav tako zmanjša za znesek, ki pridobi s pomnožitvijo prispevka Združenega kraljestva za leto N in razmerja med

               (a)pravnimi obveznostmi za leto N, ki se financirajo v okviru vseh odobritev za prevzem obveznosti, ki so na voljo v letu N, in ki izhajajo iz konkurenčnih postopkov dodeljevanja,

               (I)iz katerih so bili Združeno kraljestvo in njegovi subjekti izključeni, ali

               (II)za katere je specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije v skladu s postopkom iz člena UNPRO.2.1a [Kvaziizključitev iz konkurenčnega postopka za dodelitev nepovratnih sredstev] odločil, da je prišlo do kvaziizključitve Združenega kraljestva ali njegovih subjektov, ali

               (III)za katere je rok za predložitev vlog potekel med začasno prekinitvijo iz člena UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije] ali po začetku veljavnosti odpovedi iz člena UNPRO.3.3 [Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije] ali

               (IV)za katere je bilo sodelovanje Združenega kraljestva in njegovih subjektov omejeno v skladu s členom UNPRO.3.5(3) [Pregled povečanj finančnih sredstev]; in

               (b)skupnim zneskom pravnih obveznosti, financiranih v okviru vseh odobritev za prevzem obveznosti iz leta N.

               Ta znesek pravnih obveznosti se izračuna tako, da se od vseh proračunskih obveznosti, prevzetih v letu N, odštejejo sproščene obveznosti, ki izhajajo iz teh obveznosti v letu N+1.

               9.Evropska unija Združenemu kraljestvu na zahtevo zagotovi informacije v zvezi z njegovo finančno udeležbo, ki so vključene v proračunske in računovodske informacije ter informacije v zvezi s smotrnostjo in ocenjevanjem, predložene organom Evropske unije, pristojnim za proračun in razrešnico, v zvezi s programi in dejavnostmi Unije, v katerih sodeluje Združeno kraljestvo. Te informacije se zagotovijo ob ustreznem upoštevanju pravil Evropske unije in Združenega kraljestva o zaupnosti in varstvu podatkov ter ne posegajo v informacije, do katerih je Združeno kraljestvo upravičeno v skladu s poglavjem II [Dobro finančno poslovodenje] tega dela.

               10.Vsi prispevki Združenega kraljestva ali plačila s strani Evropske unije in izračun dolgovanih zneskov ali zneskov, ki jih je treba prejeti, se izvršijo v eurih.

               11.Ob upoštevanju odstavka 5 in drugega pododstavka odstavka 8 tega člena so podrobne določbe za izvajanje tega člena navedene v Prilogi UNPRO-1 [Izvajanje finančnih pogojev]. Prilogo UNPRO-1 lahko spremeni specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije.

               Člen UNPRO.2.1a: Kvaziizključitev iz konkurenčnega postopka za dodelitev nepovratnih sredstev

               1.Če Združeno kraljestvo meni, da nekateri pogoji, določeni v konkurenčnem postopku za dodelitev nepovratnih sredstev, pomenijo kvaziizključitev subjektov iz Združenega kraljestva, o tem uradno obvesti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije pred rokom za predložitev vlog v zadevnem postopku in predloži utemeljitev.

               2.Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije v treh mesecih po roku za predložitev vlog v zadevnem postopku dodeljevanja prouči uradno obvestilo iz odstavka 1, pod pogojem, da je stopnja udeležbe subjektov Združenega kraljestva v zadevnem postopku dodeljevanja vsaj 25 % nižja v primerjavi s:

               (a)povprečno stopnjo udeležbe subjektov Združenega kraljestva v podobnih konkurenčnih postopkih dodeljevanja, ki ne vsebujejo takega pogoja in so se začeli v 3 letih pred uradnim obvestilom, ali

               (b)če ne gre za podobne konkurenčne postopke dodeljevanja, povprečno stopnjo udeležbe subjektov Združenega kraljestva v vseh konkurenčnih postopkih dodeljevanja, ki so se začeli v okviru programa ali predhodnega programa, kot je ustrezno, v 3 letih pred uradnim obvestilom.

               3.Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije do konca obdobja iz odstavka 2 odloči, ali je prišlo do kvaziizključitve subjektov Združenega kraljestva iz zadevnega postopka dodeljevanja, in sicer glede na utemeljitev, ki jo je Združeno kraljestvo predložilo v skladu z odstavkom 1, in dejansko stopnjo udeležbe v zadevnem postopku dodeljevanja.

               4.Za namene odstavkov 2 in 3 je stopnja udeležbe razmerje med številom vlog, ki so jih vložili subjekti Združenega kraljestva, in skupnim številom vlog, vloženih v okviru istega postopka dodeljevanja.

               Člen UNPRO.2.2: Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem

               1.Samodejni popravljalni mehanizem se uporablja za tiste programe Unije, dejavnosti ali njihove dele, za katere je v Protokolu I določena uporaba samodejnega popravljalnega mehanizma. Uporaba tega samodejnega popravljalnega mehanizma je lahko omejena na dele programa ali dejavnosti iz Protokola I, ki se izvajajo z nepovratnimi sredstvi, za katere so organizirani konkurenčni razpisi. Podrobna pravila za opredelitev delov programa ali dejavnosti, za katere se ali se ne uporablja samodejni popravljalni mehanizem, se lahko določijo v Protokolu I.

               2.Znesek samodejnega popravka za program ali dejavnost ali njihove dele je razlika med začetnimi zneski pravnih obveznosti, ki so bile dejansko prevzete z Združenim kraljestvom ali subjekti Združenega kraljestva, ki se financirajo iz odobritev za prevzem obveznosti zadevnega leta, in ustreznim operativnim prispevkom, ki ga plača Združeno kraljestvo, kakor je bil prilagojen v skladu s členom UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji], brez odhodkov za podporo, ki zajemajo isto obdobje, kadar je ta znesek pozitiven.

               3.Vsak znesek iz odstavka 2, ki za vsako od dveh zaporednih let presega 8 % ustreznega prispevka Združenega kraljestva za program, kakor je bil prilagojen v skladu s členom UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji], Združeno kraljestvo plača kot dodatni prispevek v okviru samodejnega popravljalnega mehanizma za vsako od teh dveh let.

               4.Podrobna pravila za določitev ustreznih zneskov pravnih obveznosti iz odstavka 2tega člena, tudi v primeru konzorcijev, ter za izračun samodejnega popravka se lahko določijo v Protokolu I.

               Člen UNPRO.2.3: Financiranje v zvezi s programi, ki se izvajajo prek finančnih instrumentov ali proračunskih jamstev

               1.Kadar Združeno kraljestvo sodeluje v programu ali dejavnosti Unije ali njihovih delih, ki se izvajajo prek finančnega instrumenta ali proračunskega jamstva, se prispevek Združenega kraljestva za programe, ki se izvajajo s finančnimi instrumenti ali proračunskimi jamstvi v okviru proračuna Evropske unije, ki se izvršujejo v skladu z naslovom X finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, izplača v obliki denarnih sredstev. Znesek, ki se prispeva v denarnih sredstvih, poveča proračunsko jamstvo Evropske unije ali finančna sredstva finančnega instrumenta.

               2.Kadar Združeno kraljestvo sodeluje v programu iz odstavka 1, ki ga izvaja skupina Evropske investicijske banke, v primeru, da mora skupina Evropske investicijske banke kriti izgube, ki niso krite z jamstvom iz proračuna Unije, plača skupini Evropske investicijske banke odstotni delež teh izgub, enak razmerju med bruto domačim proizvodom po tržnih cenah Združenega kraljestva in vsoto bruto domačega proizvoda po tržnih cenah držav članic, Združenega kraljestva in katere koli druge tretje države, ki sodeluje v navedenem programu. Bruto domači proizvod po tržnih cenah, ki se uporabi, je zadnji razpoložljivi z dne 1. januarja leta, v katerem plačilo zapade, kakor določi Eurostat, takoj ko se začne uporabljati ureditev iz člena UNPRO.5.2 [Sodelovanje na področju statistike] in v skladu s pravili te ureditve. Pred začetkom uporabe te ureditve se BDP Združenega kraljestva določi BDP na podlagi podatkov OECD.

               3.Kjer je to ustrezno, se načini za izvajanje tega člena, zlasti zagotavljanje, da Združeno kraljestvo prejme svoj delež neporabljenih prispevkov za proračunska jamstva in finančne instrumente, podrobneje opredelijo v Protokolu I.

               Oddelek 3: Začasna prekinitev in odpoved sodelovanja v programih Unije

               Člen UNPRO.3.1: Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Unije

               1.Unija lahko enostransko začasno prekine uporabo Protokola I v zvezi z enim ali več programi ali dejavnostmi Unije ali izjemoma njihovimi deli v skladu s tem členom, če Združeno kraljestvo ne plača svojega finančnega prispevka v skladu z oddelkom 2 [Pravila za financiranje sodelovanja pri programih Unije] tega poglavja ali če Združeno kraljestvo uvede bistvene spremembe v enega od naslednjih pogojev, ki so obstajali, ko je bilo dogovorjeno sodelovanje Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti ali izjemoma njihovem delu ter vključeno v Protokol I ter če takšne spremembe bistveno vplivajo na njihovo izvajanje:

               (a)spremenijo se pogoji za vstop in prebivanje v Združenem kraljestvu za osebe, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov in dejavnosti ali njihovih delov, vključno s študenti, raziskovalci, pripravniki ali prostovoljci. To velja zlasti, če Združeno kraljestvo uvede spremembo v svojem notranjem pravu glede pogojev za vstop in prebivanje v Združenem kraljestvu za te osebe, ki diskriminira med državami članicami;

               (b)spremenijo se finančne dajatve, vključno s pristojbinami, ki se uporabljajo za osebe iz točke (a) tega odstavka, za izvajanje dejavnosti, ki jih morajo te osebe opravljati za izvajanje programa;

               (c)pogoji iz člena UNPRO.1.5(3) [Pogoji za sodelovanje] se spremenijo.

               2.Evropska unija uradno obvesti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije o svoji nameri, da začasno prekine sodelovanje Združenega kraljestva v zadevnih programih ali dejavnostih Unije. Evropska unija opredeli obseg začasne prekinitve in zagotovi ustrezno utemeljitev. Če Unija ne umakne svojega uradnega obvestila, začne začasna prekinitev učinkovati 45 dni po datumu uradnega obvestila Unije. Datum začetka učinkovanja začasne prekinitve je referenčni datum začasne prekinitve za namene tega člena.

               Pred uradnim obvestilom in začasno prekinitvijo ter v obdobju začasne prekinitve lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije razpravlja o ustreznih ukrepih za preprečitev ali odpravo začasne prekinitve. Če specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije doseže dogovor, da se prepreči začasna prekinitev v obdobju iz prvega pododstavka, začasna prekinitev ne začne učinkovati.

               Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije se v vsakem primeru sestane v roku 45 dni, da bi razpravljal o zadevi.

               3.Združeno kraljestvo se od referenčnega datuma začasne prekinitve ne obravnava kot država, ki sodeluje v programu ali dejavnosti Unije ali njihovem delu, na katerega oziroma katero se nanaša začasna prekinitev, in zlasti Združeno kraljestvo ali subjekti Združenega kraljestva niso več upravičeni pod pogoji iz člena UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa] in Protokola I v zvezi s postopki dodeljevanja s strani Unije, ki na ta datum še niso zaključeni. Postopek dodeljevanja se šteje za zaključenega, ko so bile na podlagi takšnega postopka prevzete pravne obveznosti.

               4.Začasna prekinitev ne vpliva na pravne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom začasne prekinitve. Ta sporazum se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.

               5.Združeno kraljestvo uradno obvesti Evropsko unijo, takoj ko meni, da so pogoji za sodelovanje ponovno izpolnjeni, in v ta namen Uniji predloži vse ustrezne dokaze.

               Evropska unija v 30 dneh od tega uradnega obvestila zadevo oceni in lahko v ta namen od Združenega kraljestva zahteva predložitev dodatnih dokazov. Čas, potreben za predložitev takšnih dodatnih dokazov, se ne upošteva v celotnem obdobju ocenjevanja.

               Kadar Evropska unija ugotovi, da so pogoji za sodelovanje ponovno izpolnjeni, brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije, da je začasna prekinitev odpravljena. Odprava začne učinkovati na dan po datumu uradnega obvestila.

               Kadar Evropska unija ugotovi, da pogoji za sodelovanje niso ponovno izpolnjeni, začasna prekinitev ostane veljavna.

               6.Združeno kraljestvo se ponovno obravnava kot država, ki sodeluje v zadevnem programu ali dejavnosti Unije, zlasti pa so Združeno kraljestvo in subjekti Združenega kraljestva ponovno upravičeni pod pogoji iz člena UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa] in Protokola I v zvezi s postopki dodeljevanja Unije v okviru navedenega programa ali dejavnosti Unije, ki se začnejo po datumu, ko začne veljati odprava začasne prekinitve, ali so se začeli pred tem datumom, če rok za predložitev vlog še ni potekel.

               7.V primeru začasne prekinitve sodelovanja Združenega kraljestva pri programu, dejavnosti ali njihovem delu se finančni prispevek Združenega kraljestva, ki zapade v obdobju začasne prekinitve, določi na naslednji način:

               (a)Unija ponovno izračuna operativni prispevek po postopku iz točke (a)(iii) petega pododstavka člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji];

               (b)pristojbina za udeležbo se prilagodi v skladu s prilagoditvijo operativnega prispevka.

               Člen UNPRO.3.2 – Odpoved sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Unije

               1.Če Unija eno leto po referenčnem datumu iz člena UNPRO.3.1(2) [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije] ne bo odpravila začasne prekinitve iz člena UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva], bo Unija:

               (a)ponovno ocenila pogoje, pod katerimi lahko Združenemu kraljestvu omogoči nadaljnje sodelovanje v programih in dejavnostih Unije ali njihovih delih, in te pogoje predlagala specializiranemu odboru za sodelovanje v programih Unije v 45 dneh od izteka enoletnega obdobja začasne prekinitve z namenom spremembe Protokola I. Če se specializirani odbor o teh ukrepih ne bo dogovoril v nadaljnjem obdobju 45 dni, bo začela veljati odpoved iz točke (b) tega odstavka; ali

               (b)enostransko prenehala uporabljati Protokol I v zvezi z zadevnimi programi in dejavnostmi Unije ali njihovimi deli v skladu s tem členom, ob upoštevanju učinka spremembe iz člena UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva] na izvajanje programa ali dejavnosti ali izjemoma njunih delov ali znesek neplačanega prispevka.

               2.Unija specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije obvesti o svoji nameri, da odpove sodelovanje Združenega kraljestva v enem ali več programih ali dejavnostih Unije v skladu s točko (b) odstavka 1. Unija opredeli obseg prekinitve in zagotovi ustrezno utemeljitev. Če Unija ne umakne svojega obvestila, začne odpoved veljati 45 dni po datumu obvestila Unije. Datum, na katerega začne učinkovati odpoved, je referenčni datum odpovedi za namene tega člena.

               3.Združeno kraljestvo se od referenčnega datuma odpovedi ne obravnava kot država, ki sodeluje v programu ali dejavnosti Unije, ki jo zadeva odpoved, zlasti pa Združeno kraljestvo ali subjekti iz Združenega kraljestva niso več upravičeni pod pogoji iz člena UNPRO.1.4 [skladnost s pravili programa] in Protokola I, kar zadeva postopke Unije za dodelitev, ki do navedenega datuma še niso zaključeni. Postopek dodelitve šteje za zaključenega, če so bile na podlagi tega postopka prevzete pravne obveznosti.

               4.Odpoved ne vpliva na pravne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom začasne prekinitve iz člena UNPRO.3.1(2) [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva]. Ta sporazum se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.

               5.Kadar se odpove uporaba Protokola I ali njegovega dela v zvezi z zadevnimi programi ali dejavnostmi ali izjemoma njihovimi deli:

               (a)operativni prispevek za kritje odhodkov za podporo, povezanih z že prevzetimi pravnimi obveznostmi, še vedno zapade v plačilo do zaključka navedenih pravnih obveznosti ali do konca večletnega finančnega okvira, v okviru katerega je bila pravna obveznost financirana;

               (b)v naslednjih letih se ne plačujejo nobeni prispevki, razen prispevka iz točke (a) tega odstavka.

               Člen UNPRO.3.3: Odpoved sodelovanja v programu ali dejavnosti v primeru bistvene spremembe programov Unije

               1.Združeno kraljestvo lahko enostransko odpove svoje sodelovanje v programu ali dejavnosti Unije iz Protokola I ali v njenem delu, če:

               (a)se temeljni akt zadevnega programa ali dejavnosti Unije spremeni, tako da se pogoji za sodelovanje Združenega kraljestva ali subjektov iz Združenega kraljestva v zadevnem programu ali dejavnosti Unije bistveno spremenijo, zlasti zaradi spremembe ciljev programa ali dejavnosti in ustreznih ukrepov; ali

               (b)se skupni znesek odobritev za prevzem obveznosti iz člena UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] poveča za več kot 15 % v primerjavi z začetnimi finančnimi sredstvi zadevnega programa ali dejavnosti ali njunega dela, v katerem sodeluje Združeno kraljestvo, ter se bodisi zviša ustrezna zgornja meja večletnega finančnega okvira bodisi poveča znesek zunanjih prihodkov iz člena UNPRO.2.1(5) [Finančni pogoji] za celotno obdobje sodelovanja; ali

               (c)so Združeno kraljestvo ali subjekti iz Združenega kraljestva iz utemeljenih razlogov izključeni iz sodelovanja v delu programa ali dejavnosti, ta izključitev pa se nanaša na odobritve za prevzem obveznosti, ki presegajo 10 % odobritev za prevzem obveznosti v proračunu Unije, ki je dokončno sprejet za leto N za zadevni program ali dejavnost.

               2.V ta namen Združeno kraljestvo o svoji nameri, da odpove Protokol I v zvezi z zadevnim programom ali dejavnostjo Unije, najpozneje 60 dni po objavi spremembe ali sprejetega letnega proračuna ali njegove spremembe v Uradnem listu Evropske unije obvesti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije. Združeno kraljestvo pojasni razloge, iz katerih meni, da bi sprememba bistveno spremenila pogoje sodelovanja. Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije se sestane v 45 dneh od prejema obvestila, da bi razpravljal o zadevi.

               3.Če Združeno kraljestvo ne umakne svojega obvestila, začne odpoved veljati 45 dni po datumu obvestila Združenega kraljestva. Datum začetka učinkovanja odpovedi je referenčni datum za namene tega člena.

               4.Združeno kraljestvo se od referenčnega datuma ne obravnava kot država, ki sodeluje v programu ali dejavnosti Unije, ki jo zadeva odpoved, zlasti pa Združeno kraljestvo ali subjekti iz Združenega kraljestva niso več upravičeni pod pogoji iz člena UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa] in Protokola I, kar zadeva postopke Unije za dodelitev, ki do navedenega datuma še niso zaključeni. Postopek dodelitve šteje za zaključenega, če so bile na podlagi tega postopka prevzete pravne obveznosti.

               5.Odpoved ne vpliva na pravne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom. Ta sporazum se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.

               6.V primeru odpovedi v skladu s tem členom v zvezi z zadevnimi programi ali dejavnostmi:

               (a)operativni prispevek za kritje odhodkov za podporo, povezanih z že prevzetimi pravnimi obveznostmi, še vedno zapade v plačilo do zaključka navedenih pravnih obveznosti ali do konca večletnega finančnega okvira, v okviru katerega je bila pravna obveznost financirana;

               (b)Unija ponovno izračuna operativni prispevek za leto, v katerem pride do odpovedi, po postopku iz točke (a)(iii) petega pododstavka člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji]. V naslednjih letih se ne plačujejo nobeni prispevki, razen prispevka iz točke (a) tega člena;

               (c)pristojbina za udeležbo se prilagodi v skladu s prilagoditvijo operativnega prispevka.

               Oddelek 4: Pregled smotrnosti in povečanj finančnih sredstev

               Člen UNPRO.3.4: Pregled smotrnosti

               1.Postopek pregleda smotrnosti se uporablja v skladu s pogoji iz tega člena v zvezi z deli programa ali dejavnosti Unije, za katere se uporablja popravljalni mehanizem iz člena UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem].

               2.Združeno kraljestvo lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije zaprosi, da začne postopek pregleda smotrnosti, če je znesek, izračunan v skladu z metodo iz člena UNPRO.2.2(2) [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem], negativen in presega 12 % ustreznih prispevkov Združenega kraljestva za program ali dejavnost, kakor so bili prilagojeni v skladu z člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji].

               3.Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije v treh mesecih od datuma zahtevka iz odstavka 2 analizira ustrezne podatke v zvezi s smotrnostjo in sprejme poročilo, v katerem predlaga ustrezne ukrepe za obravnavo vprašanj, povezanih s smotrnostjo.

               Ukrepi iz prvega pododstavka se uporabljajo dvanajst mesecev po sprejetju poročila. Po sprejetju ukrepov se podatki o smotrnosti poslovanja za zadevno obdobje uporabijo za izračun razlike med prvotnimi zneski, dolgovanimi na podlagi pravnih obveznosti, ki so jih Združeno kraljestvo ali subjekti iz Združenega kraljestva dejansko prevzeli v navedenem koledarskem letu, in ustreznim operativnim prispevkom, ki ga je Združeno kraljestvo plačalo za isto leto.

               Če je razlika iz drugega pododstavka negativna in presega 16 % ustreznega operativnega prispevka, lahko Združeno kraljestvo:

               (a)obvesti o svoji nameri o odpovedi sodelovanja v zadevnem programu ali delu programa Unije 45 dni pred načrtovanim dnem odpovedi in lahko odpove sodelovanje v skladu s členom UNPRO.3.3(3) do (6) [Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije] ali

               (b)specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije zaprosi, da sprejme nadaljnje ukrepe za odpravo nezadostne uspešnosti, vključno s prilagoditvijo sodelovanja Združenega kraljestva v zadevnem programu Unije in prilagoditvijo prihodnjih finančnih prispevkov Združenega kraljestva v zvezi z zadevnim programom.

               Člen UNPRO.3.5: Pregled povečanj finančnih sredstev

               1.Združeno kraljestvo lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije obvesti, da nasprotuje znesku svojega prispevka za program ali dejavnost Unije, če se skupni znesek odobritev za prevzem obveznosti iz člena UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] poveča za več kot 5 % v primerjavi prvotnim finančnim zneskom za zadevni program ali dejavnost Unije in se je bodisi zvišala ustrezna zgornja meja bodisi povečal znesek zunanjih prihodkov iz člena UNPRO.2.1(5) [Finančni pogoji] za celotno obdobje sodelovanja.

               2.Obvestilo iz odstavka 1 se pošlje v 60 dneh od datuma objave sprejetega letnega proračuna ali njegove spremembe v Uradnem listu Evropske unije. Obvestilo ne posega v obveznost Združenega kraljestva, da plača svoj prispevek, in v uporabo mehanizma za prilagoditev iz člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji].

               3.Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije pripravi poročilo ter predlaga in odloči o sprejetju ustreznih ukrepov v treh mesecih od datuma obvestila iz odstavka 2 tega člena. Ti ukrepi lahko vključujejo omejitev sodelovanja Združenega kraljestva in subjektov iz Združenega kraljestva na določene vrste ukrepov ali postopkov dodelitve ali po potrebi spremembo Protokola I. Omejitev sodelovanja Združenega kraljestva se bo obravnavala kot izključitev za namene mehanizma za prilagoditev iz člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji].

               4.Kadar so izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena UNPRO.3.3(1) [Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije], lahko Združeno kraljestvo odpove sodelovanje v programu Unije ali dejavnosti iz Protokola I v skladu s členom UNPRO.3.3(2) do (6) [Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije].

               Poglavje 2: Dobro finančno poslovodenje

               Člen UNPRO.4.X-1: Področje uporabe

               To poglavje se uporablja za programe, dejavnosti in storitve Unije v okviru programov Unije iz protokolov I in II.

               Oddelek 1: Zaščita finančnih interesov in izterjava

               Člen UNPRO.4.X: Izvajanje dejavnosti za namene dobrega finančnega poslovodenja

               Organi Združenega kraljestva in Unije iz tega poglavja za namene uporabe tega poglavja tesno sodelujejo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

               Pri opravljanju svojih nalog na ozemlju Združenega kraljestva delujejo uslužbenci in preiskovalni organi Unije v skladu s pravom Združenega kraljestva.

               Člen UNPRO.4.1: Pregledi in revizije

               1.Unija ima pravico, da v skladu z ustreznimi sporazumi ali pogodbami o financiranju ter v skladu z veljavnimi akti ene ali več institucij Unije izvaja tehnične, znanstvene, finančne ali druge vrste pregledov in revizij v prostorih vseh fizičnih oseb s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu ali pravnih oseb s sedežem v Združenem kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije, ter vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju financiranja Unije in prebivajo ali imajo sedež v Združenem kraljestvu. Takšne preglede in revizije lahko izvajajo uslužbenci institucij in organov Unije, zlasti Evropske komisije in Evropskega računskega sodišča, ali druge osebe, ki jih pooblasti Evropska komisija v skladu s pravom Unije.

               2.Uslužbenci institucij in organov Unije, zlasti uslužbenci Evropske komisije in Evropskega računskega sodišča, ter druge osebe, ki jih pooblasti Evropska komisija, imajo ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov (v elektronski in papirni obliki ali v obeh) ter do vseh informacij, ki so potrebne za izvajanje takih pregledov in revizij iz odstavka 1. Tak dostop vključuje pravico do pridobitve fizičnih ali elektronskih kopij in izvlečkov iz vseh dokumentov ali vsebine vseh nosilcev podatkov, ki jih posedujejo fizične ali pravne osebe ali tretje strani, ki so predmet revizije.

               3.Združeno kraljestvo ne preprečuje ali ovira pravice uslužbencev in drugih oseb iz odstavka 2, da pri opravljanju svojih dolžnosti iz tega člena vstopajo v Združeno kraljestvo in dostopajo do prostorov oseb, ki so predmet revizije.

               4.Ne glede na začasno prekinitev ali odpoved sodelovanja Združenega kraljestva v programu ali dejavnosti, začasno prekinitev dela ali vseh določb tega dela in/ali Protokola I ali odpoved tega sporazuma se lahko pregledi in revizije izvajajo tudi po datumu, ko začne učinkovati zadevna začasna prekinitev ali odpoved, pod pogoji, določenimi v veljavnih aktih ene ali več institucij Unije in kot je določeno v ustreznih sporazumih ali pogodbah o financiranju v zvezi s katero koli pravno obveznostjo za izvrševanje proračuna Unije, ki jo je Unija prevzela pred datumom, ko začne učinkovati zadevna začasna ustavitev ali odpoved.

               Člen UNPRO.4.2: Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije

               1.Evropska komisija in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) sta pooblaščena za izvajanje upravnih preiskav na ozemlju Združenega kraljestva, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem. Evropska komisija in OLAF ravnata v skladu z akti Unije, ki urejajo te preglede, inšpekcije in preiskave.

               2.Pristojni organi Združenega kraljestva v razumnem roku obvestijo Evropsko komisijo ali urad OLAF o vsakem dejstvu ali sumu, o katerem so obveščeni v zvezi z nepravilnostjo, goljufijo ali drugo nezakonito dejavnostjo, ki škodi finančnim interesom Unije.

               3.Pregledi in inšpekcije na kraju samem se lahko izvajajo v prostorih vseh fizičnih oseb s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu ali pravnih subjektov s sedežem v Združenem kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije na podlagi sporazuma ali pogodbe o financiranju, ter v prostorih vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju takega financiranja s strani Unije, s stalnim prebivališčem ali sedežem v Združenem kraljestvu. Take preglede in inšpekcije na kraju samem pripravita in izvajata jih Evropska komisija ali urad OLAF v tesnem sodelovanju s pristojnim organom Združenega kraljestva, ki ga imenuje Združeno kraljestvo. Imenovani organ je v razumnem roku pred pregledi ali inšpekcijami uradno obveščen o predmetu, namenu in pravni podlagi teh pregledov in inšpekcij, tako da lahko zagotovi pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih organov Združenega kraljestva sodelujejo pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem.

               4.Uslužbenci Evropske komisije in urada OLAF imajo dostop do vseh informacij in dokumentacije(v elektronski ali papirni obliki ali obeh), o operacijah iz odstavka 3, ki so potrebne za pravilno izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem. Uslužbenci Evropske komisije in urada OLAF  lahko kopirajo relevantne dokumente.

               5.Evropska komisija ali urad OLAF in pristojni organi Združenega kraljestva se za vsak primer posebej odločijo, ali bodo skupaj izvajali preglede in inšpekcije na kraju samem, tudi kadar sta obe strani pristojni za izvajanje preiskav.

               6.Kadar oseba, subjekt ali druga tretja oseba, pri kateri se opravlja pregled ali inšpekcija na kraju samem,  nasprotuje pregledu ali inšpekciji na kraju samem, organi Združenega kraljestva v skladu z nacionalnimi pravili in predpisi Evropski komisiji ali uradu OLAF nudijo potrebno pomoč za izpolnjevanje njunih dolžnosti izvajanja pregleda ali inšpekcije na kraju samem. Taka pomoč vključuje sprejetje ustreznih previdnostnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom, vključno z zaščito dokazov.

               7.Evropska komisija ali OLAF pristojne organe Združenega kraljestva obvestita o rezultatih takih pregledov in inšpekcij. Evropska komisija ali urad OLAF zlasti v najkrajšem možnem času obvestita pristojni organ Združenega kraljestva o vsakem dejstvu ali sumu glede nepravilnosti, ki jih odkrijeta pri pregledu ali inšpekciji na kraju samem.

               8.Evropska komisija lahko brez poseganja v uporabo prava Združenega kraljestva pravnim ali fizičnim osebam, ki sodelujejo pri izvajanju programa ali dejavnosti, naloži upravne ukrepe in kazni v skladu z zakonodajo Unije.

               9.Za namene pravilnega izvajanja tega člena si Evropska komisija ali OLAF in pristojni organi Združenega kraljestva redno izmenjujejo informacije in se na zahtevo ene od pogodbenic tega sporazuma posvetujejo, razen če je to prepovedano z zakonodajo Unije ali pravom Združenega kraljestva.

               10.Da bi olajšalo učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF, Združeno kraljestvo imenuje kontaktno točko.

               11.Izmenjava informacij med Evropsko komisijo ali uradom OLAF in pristojnimi organi Združenega kraljestva je v skladu z veljavnimi zahtevami glede zaupnosti. Osebni podatki, vključeni v izmenjavo informacij, se varujejo v skladu z veljavnimi pravili.

               12.Kadar državljani Združenega kraljestva ali fizične osebe s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu ali pravni subjekti s sedežem v Združenem kraljestvu neposredno ali posredno prejemajo finančna sredstva Unije v okviru programov in dejavnosti Unije iz Protokola I k temu sporazumu, tudi v povezavi s katero koli tretjo osebo, ki sodeluje pri izvajanju takega financiranja s strani Unije, organi Združenega kraljestva sodelujejo z organi Unije ali organi držav članic Unije, odgovornimi za preiskovanje in pregon storilcev kaznivih dejanj, ki vplivajo na finančne interese Unije v zvezi s takim financiranjem,  in njihovih sostorilcev v skladu z veljavno zakonodajo in mednarodnimi instrumenti, da jim omogočijo izvajanje dolžnosti, brez poseganja v uporabo člena LAW.MUTAS.114 [Opredelitev pristojnega organa].

               Člen UNPRO.4.3: Spremembe členov UNPRO.0.1, UNPRO.4.X-1, UNPRO.4.1 [Pregledi in revizije] in UNPRO.4.2 [Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije]

               Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije lahko spremeni člena UNPRO.4.1 [Pregledi in revizije] in UNPRO.4.2 [Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije], zlasti zaradi upoštevanja sprememb aktov ene ali več institucij Unije.

               Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije lahko spremeni člen UNPRO.0.1 [Področje uporabe] in člen UNPRO.4.X-1 [Področje uporabe], da se uporaba tega poglavja razširi na druge programe, dejavnosti in storitve Unije.

               Člen UNPRO.4.4: Izterjava in izvršba

               1.Sklepi, ki jih sprejme Evropska komisija in ki nalagajo denarno obveznost pravnim ali fizičnim osebam, ki niso države, v zvezi s kakršnimi koli zahtevki, ki izhajajo iz programov, dejavnosti, ukrepov ali projektov Unije, so izvršljivi v Združenem kraljestvu. Nacionalni organ, ki ga v ta namen imenuje Združeno kraljestvo, priloži sklepu izvršilni nalog, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti sklepa. Združeno kraljestvo Komisijo in Sodišče Evropske unije obvesti o nacionalnem organu, ki ga imenuje. V skladu s členom UNPRO.5.1 [Komuniciranje in izmenjava informacij] ima Evropska komisija pravico, da o teh izvršljivih sklepih neposredno uradno obvesti osebe s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu in pravne subjekte s sedežem v Združenem kraljestvu. Izvrševanje teh sklepov poteka v skladu s pravom Združenega kraljestva.

               2.Sodbe in sklepi Sodišča Evropske unije, izdani na podlagi arbitražne klavzule iz pogodbe ali sporazuma v zvezi s programi in dejavnostmi Unije ali njihovimi deli v skladu s Protokolom I, so v Združenem kraljestvu izvršljivi na enak način kot sklepi Evropske komisije iz odstavka 1 tega člena.

               3.Sodišče Evropske unije je pristojno za preverjanje zakonitosti sklepov Komisije iz odstavka 1 ter za začasno prekinitev njihovega izvrševanja. Vendar pa o pritožbah glede nepravilnosti v izvršilnem postopku odločajo sodišča Združenega kraljestva.

               Oddelek 2: Druga pravila za izvajanje programov Unije

               Člen UNPRO.5.1: Komuniciranje in izmenjava informacij

               Institucije in organi Unije, ki sodelujejo pri izvajanju programov ali dejavnosti Unije ali pri nadzoru nad takimi programi ali dejavnostmi, imajo pravico, da neposredno komunicirajo, tudi prek sistemov za elektronsko izmenjavo, z vsemi fizičnimi osebami s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu ali pravnimi subjekti s sedežem v Združenem kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije, in vsemi tretjimi osebami, ki sodelujejo pri izvrševanju financiranja Unije, s stalnim prebivališčem ali sedežem v Združenem kraljestvu. Take osebe, subjekti in tretje osebe lahko institucijam in organom Unije neposredno predložijo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo predložiti na podlagi zakonodaje Unije, ki se uporablja za program ali dejavnost Unije, ali na podlagi pogodb ali sporazumov o financiranju, sklenjenih za izvajanje navedenega programa ali dejavnosti.

               Člen UNPRO.5.2: Sodelovanje na področju statistike

               Eurostat in statistični urad Združenega kraljestva lahko vzpostavita ureditev, ki omogoča sodelovanje pri pomembnih statističnih zadevah in v skladu s katero Eurostat v soglasju s statističnim uradom Združenega kraljestva zagotavlja statistične podatke o Združenem kraljestvu za namene tega dela, vključno zlasti s podatki o BDP Združenega kraljestva.

               Poglavje 3: Dostop Združenega kraljestva do storitev na podlagi programov Unije

                  Člen UNPRO.6: Pravila o dostopu do storitev

               1.Kadar Združeno kraljestvo v skladu s poglavjem 1 [Sodelovanje Združenega kraljestva v programih Unije] tega dela ne sodeluje v programu ali dejavnosti Unije, ima lahko kljub temu dostop do storitev, ki se zagotavljajo v okviru programov in dejavnosti Unije, v skladu s pogoji iz tega sporazuma in temeljnih aktov ter drugih pravil, ki se nanašajo na izvajanje programov in dejavnosti Unije.

               2.V Protokolu II [Dostop Združenega kraljestva do storitev, ki se zagotavljajo v okviru nekaterih programov in dejavnosti] se po potrebi:

               (a)opredelijo storitve na podlagi programov in dejavnosti Unije, do katerih imajo Združeno kraljestvo in subjekti iz Združenega kraljestva dostop;

               (b)določijo posebni pogoji za dostop Združenega kraljestva in subjektov iz Združenega kraljestva. Ti pogoji so skladni s pogoji, določenimi v tem sporazumu in v temeljnih aktih;

               (c)določi finančni prispevek ali prispevek v naravi Združenega kraljestva v zvezi s storitvijo, ki se zagotavlja na podlagi takih programov in dejavnosti Unije.

               3.Protokol II sprejme in ga lahko spremeni specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije.

               4.Združeno kraljestvo ter javni in zasebni lastniki in upravljavci vesoljskih plovil, ki delujejo v Združenem kraljestvu ali iz njega, imajo dostop do storitev iz člena 5.1 Sklepa št. 541/2014 v skladu s členom 5.2 tega sklepa, dokler se določbe o podobnem dostopu ne vključijo v Protokol II ali do 31. decembra 2021.

               Poglavje 4: [Pregledi]

               Člen UNPRO.7: [Klavzula o pregledu]

               Štiri leta po začetku veljavnosti protokolov I in II  specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije pregleda njuno izvajanje na podlagi podatkov o sodelovanju subjektov iz Združenega kraljestva pri posrednih in neposrednih ukrepih na podlagi programa, delov programa, dejavnosti ali storitev, ki jih zajemata protokola I in II.

               Na zahtevo katere koli od pogodbenic specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije razpravlja o spremembah ali predlaganih spremembah, ki vplivajo na pogoje sodelovanja Združenega kraljestva v katerem koli programu ali delu programov, dejavnostih in storitvah iz protokolov I in II, ter lahko po potrebi predlaga ustrezne ukrepe v okviru področja uporabe tega sporazuma.

               Poglavje 5: Pristojbina za udeležbo v letih 2021–2026

               Člen UNPRO.8: Pristojbina za udeležbo v letih 2021–2026

               Pristojbina za udeležbo iz člena UNPRO.2.1(4) [Finančni pogoji] v letih 2021–2026 znaša:

               v letu 2021: 0,5 %;

               v letu 2022: 1 %;

               v letu 2023: 1,5 %;

               v letu 2024: 2 %;

               v letu 2025: 2,5 %;

               v letu 2026: 3 %

               ŠESTI DEL: REŠEVANJE SPOROV IN HORIZONTALNE DOLOČBE

               Naslov I: Reševanje sporov

               Poglavje 1: Splošne določbe

               Člen INST.9: Cilj

               Cilj tega naslova je vzpostavitev učinkovitega mehanizma za izogibanje in reševanje sporov med pogodbenicama glede razlage in uporabe tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov, da se, kadar je to mogoče, doseže vzajemno dogovorjena rešitev.

               Člen INST.10: Področje uporabe

               1.
                     To poglavje se ob upoštevanju odstavkov 2, 3, 4 in 5 uporablja v sporih med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo določb tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: zajete določbe).

               2.
                     Zajete določbe vključujejo vse določbe tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma razen:

               (a)odstavke 1 do 6 člena GOODS.17 [Trgovinska sredstva] in člena GOODS.21 [Kulturne dobrine] naslova I prvega naslova drugega dela;

               (b)Priloge TBT-X [Zdravila];

               (c)Naslova VII [Mala in srednja podjetja] iz prvega razdelka drugega dela;

               (d)Naslova X [Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje] iz prvega razdelka drugega dela;

               (e)odstavkov 1, 2 in 4 člena LPFS.1.1 [Načela in cilji] ter odstavkov 1 in 3 člena LPFS.1.2 [Pravica do urejanja, previdnostni pristop ter znanstvene in tehnične informacije] poglavja 1 [Splošne določbe], poglavja 2 [Politika konkurence], členov LPFS.3.9 [Neodvisni organ ali telo in sodelovanje] in LPFS.3.10 [Sodišča in razsodišča] iz poglavja 2 [Subvencijski nadzor]; ter poglavja 5 [Obdavčenje] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco in trajnostni razvoj] prvega naslova drugega dela ter odstavkov 4 do 9 člena LPFS.9.4 [Uravnoteženje] poglavja 9 [Horizontalne in institucionalne določbe] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco in trajnostni razvoj] prvega naslova drugega dela;

               (f)tretjega dela [Kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah], tudi kadar se uporablja v zvezi s situacijami, ki jih urejajo druge določbe tega sporazuma;

               (g)četrtega dela [Tematsko sodelovanje];

               (h)naslova II [Podlaga za sodelovanje] dela šest [Reševanje sporov in horizontalne določbe];

               (i)člena FINPROV.10A [Vmesna določba za prenos osebnih podatkov Združenemu kraljestvu] sedmega dela; ter

               (j)Sporazuma o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov.

               3.
                     Pogodbenica se lahko obrne na Partnerski svet za rešitev spora v zvezi z obveznostmi, ki izhajajo iz določb iz odstavka 2.

               4.
                     Člen INST.11 [Izključnost] se uporablja za določbe iz odstavka 2.

               5.
                     Ne glede na odstavka 1 in 2 se ta naslov ne uporablja za spore v zvezi z razlago in uporabo določb Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti ali njegovih prilog v posameznih primerih.

               Člen INST.11: Izključnost

               Pogodbenici se zavezujeta, da njunega spora v zvezi z razlago ali uporabo določb tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma ne bosta predložili mehanizmu za reševanje sporov, ki ni predviden v tem sporazumu.

               Člen INST.12: Izbira razsodišča v primeru vsebinsko enakovredne obveznosti iz drugega mednarodnega sporazuma

               1.
                     V primeru spora glede ukrepa, ki domnevno krši obveznost iz tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma in vsebinsko enakovredne obveznosti iz drugega mednarodnega sporazuma, katerega pogodbenici sta obe pogodbenici, vključno s Sporazumom STO, razsodišče za rešitev spora izbere pogodbenica, ki želi kršitev odpraviti.

               2.
                     Ko pogodbenica izbere razsodišče in sproži postopke za reševanje sporov v okviru tega poglavja ali drugega mednarodnega sporazuma, ne sproži takih postopkov reševanja sporov v okviru drugega mednarodnega sporazuma v zvezi s posameznim ukrepom iz odstavka 1, razen če prvo izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne more odločiti o zadevi.

               3.
                     Za namene tega člena velja naslednje:

               (a)postopki reševanja sporov iz tega poglavja se začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za ustanovitev arbitražnega razsodišča v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopki];

               (b)postopki za reševanje sporov v okviru Sporazuma STO se sprožijo z zahtevo pogodbenice za ustanovitev sveta iz člena 6 dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov; ter

               (c)šteje se, da se postopki za reševanje sporov v okviru katerega koli drugega sporazuma začnejo, če se začnejo v skladu z ustreznimi določbami navedenega sporazuma.

               4.
                     Brez poseganja v odstavek 2 nič v tem sporazumu ali katerih koli dopolnilnih sporazumih pogodbenici ne preprečuje začasne opustitve obveznosti z dovoljenjem Organa STO za reševanje sporov ali na podlagi postopkov za reševanje sporov ali drugega mednarodnega sporazuma, katerega pogodbenici sta obe pogodbenici. Sporazum o STO ali kakršen koli drug mednarodni sporazum med pogodbenicama se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila začasna opustitev obveznosti v skladu s tem poglavjem.

               Poglavje 2: Postopek

               Člen INST.13: Posvetovanja

               1.
                     Če pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: tožeča pogodbenica) meni, da je druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) kršila obveznost iz tega sporazuma ali iz katerega koli dopolnilnega sporazuma, si pogodbenici prizadevata rešiti zadevo s posvetovanji v dobri veri, da bi dosegli sporazumno rešitev.

               2.
                     Tožeča pogodbenica lahko zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži toženi pogodbenici. Tožeča pogodbenica v pisnem zahtevku navede razloge zanj, vključno z opredelitvijo zadevnih ukrepov in pravno podlago zahtevka, ter zajete določbe, za katere meni, da se uporabljajo.

               3.
                     Tožena pogodbenica na zahtevek odgovori nemudoma, vsekakor pa najpozneje v 10 dneh po datumu predložitve. Posvetovanja se opravijo v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka osebno ali prek katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o katerem se dogovorita pogodbenici. Če potekajo osebno, posvetovanja potekajo na ozemlju tožene pogodbenice, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

               4.
                     Posvetovanja se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka, razen če pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.

               5.
                     Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi v zvezi s pokvarljivim ali sezonskim blagom ali storitvami, se opravijo v 20 dneh od datuma predložitve zahtevka. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 20 dneh, razen če pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.

               6.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi zadostne informacije o dejstvih, da se omogoči popolna preučitev zadevnega ukrepa, vključno s preučitvijo, kako bi lahko ta ukrep vplival na uporabo tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti sodelovanje osebja svojih pristojnih organov z ustreznim strokovnim znanjem o zadevi, ki je predmet posvetovanj.

               7.
                     Za vse spore v zvezi s področjem, ki ne spada pod naslove I do VII, poglavje štiri [Energija in surovine] naslova VIII, naslove IX do XII prvega naslova ali šesti naslov drugega dela, se na zahtevo tožeče pogodbenice posvetovanja iz odstavka 3 tega člena opravijo v okviru Specializiranega odbora ali Partnerskega sveta. Specializirani odbor se lahko kadar koli odloči, da zadevo predloži partnerskemu svetu. Prav tako se lahko z zadevo seznani Partnerski svet. Specializirani odbor oziroma partnerski svet lahko spor rešita z odločitvijo. Roki iz odstavka 3 tega člena se še naprej uporabljajo. Kraj sestankov ureja poslovnik Specializiranega odbora ali, odvisno od primera, Partnerskega sveta.

               8.
                     Posvetovanja ter zlasti vse informacije z oznako zaupnosti in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med posvetovanji, so zaupni in ne posegajo v pravice katere koli od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.

               Člen INST.14: Arbitražni postopek

               1.
                     Tožeča pogodbenica lahko zahteva ustanovitev razsodišča, če:

               (a)tožena pogodbenica na zahtevek ne odgovori v 10 dneh od datuma njegovega prejema;

               (b)se posvetovanja ne opravijo v rokih iz člena INST.13(3), (4) ali (5) [Posvetovanja];

               (c)se pogodbenici dogovorita, da ne bo posvetovanj; ali

               (d)so bila posvetovanja zaključena, ne da bi bila dosežena sporazumna rešitev.

                2.
                     Zahtevek za ustanovitev arbitražnega razsodišča se vloži s pisnim zahtevkom, ki se predloži toženi pogodbenici. Tožeča pogodbenica v zahtevku izrecno opredeli zadevni ukrep in pojasni, kako ta ukrep pomeni kršitev zajetih določb na način, ki zadostuje za jasno predstavitev pravne podlage za pritožbo.

               Člen INST.15: Ustanovitev arbitražnega razsodišča

               1.
                     Arbitražno razsodišče sestavljajo trije arbitri.

               2.
                     Najpozneje 10 dni po datumu predložitve zahtevka za ustanovitev arbitražnega razsodišča se pogodbenici posvetujeta, da bi se dogovorili o sestavi arbitražnega razsodišča.

               3.
                     Če se pogodbenici ne dogovorita o sestavi arbitražnega razsodišča v roku iz odstavka 2, lahko vsaka pogodbenica imenuje arbitra s podseznama te pogodbenice, sestavljenega v skladu s členom INST.27 [Seznami arbitrov] najpozneje v petih dneh od poteka roka iz odstavka 2 tega člena. Če pogodbenica v navedenem roku ne imenuje arbitra s svojega podseznama, sopredsednik partnerskega sveta tožeče pogodbenice najpozneje v petih dneh po poteku navedenega roka z žrebom izbere arbitra s podseznama pogodbenice, ki ni imenovala arbitra. Sopredsednik partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice lahko tak izbor arbitra z žrebom prenese.

               4.
                     Če se pogodbenici v roku iz odstavka 2 tega člena ne dogovorita o predsedniku arbitražnega razsodišča, sopredsednik Partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice najpozneje v petih dneh po izteku navedenega roka z žrebom izbere predsednika arbitražnega razsodišča s podseznama predsednikov, sestavljenega v skladu s členom INST.27 [Seznami arbitrov]. Sopredsednik partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice lahko tak izbor predsednika arbitražnega razsodišča z žrebom prenese.

               5.
                     Če kateri koli od seznamov iz člena INST.27 [Seznami arbitrov] ni pripravljen ali v času izbire v skladu z odstavkom 3 ali 4 ne vsebuje dovolj imen, se arbitri izberejo izmed posameznikov, ki jih formalno predlagata obe pogodbenici oziroma ena od pogodbenic v skladu s Prilogo INST-X [Poslovnik].

               6.
                     Datum ustanovitve arbitražnega razsodišča je datum, ko zadnji od treh arbitrov pogodbenici uradno obvesti, da sprejema svoje imenovanje v skladu s Prilogo INST-X [Poslovnik].

               Člen INST.16: Zahteve za arbitre

               1.Vsi arbitri:

               (a)imajo dokazano strokovno znanje in izkušnje na področju prava in mednarodne trgovine, tudi v zvezi s posebnimi zadevami, zajetimi v naslovih I do VII, poglavju 4 [Energija in surovine] naslova VIII, naslovih IX do XII prvega naslova [Trgovina] drugega dela naslova šest [Druge določbe] drugega dela ali na področju prava in vseh drugih zadev, zajetih v tem sporazumu ali v vseh dopolnilnih sporazumih, in imajo v primeru predsednika tudi izkušnje v postopkih reševanja sporov;

               (b)so neodvisni od katere koli pogodbenice, z njo niso povezani ali od nje ne sprejemajo navodil;

               (c)so neodvisni, delujejo v svoji individualni pristojnosti in v zvezi s sporom ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade; in

               (d)izpolnjujejo zahteve iz Priloge INST-X [Kodeks ravnanja].]

               2.
                     Vsi arbitri so osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na visoke sodniške položaje v svojih državah ali ki so priznani pravniki.

               3.
                     Glede na predmet posameznega spora se lahko pogodbenici dogovorita o odstopanju od zahtev iz točke (a) odstavka 1.

               Člen INST.17: Funkcije arbitražnega razsodišča

               Arbitražno razsodišče:

               (a)objektivno presodi predloženo zadevo, vključno z objektivno presojo dejstev primera in uporabnost ter skladnost zadevnih ukrepov z zajetimi določbami;

               (b)v svojih sklepih in odločitvah opiše dejanske in pravne ugotovitve ter utemeljitev vseh ugotovitev in sprejetih sklepov; in

               (c)bi se moralo redno posvetovati s pogodbenicama in zagotoviti ustrezne priložnosti za razvoj sporazumne rešitve.

               Člen INST.18: Mandat

               1.
                     Če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega razsodišča ne dogovorita drugače, so pristojnosti arbitražnega razsodišča naslednje:

               „da ob upoštevanju ustreznih zajetih določb tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma preuči zadevo iz zahtevka za ustanovitev arbitražnega razsodišča, odloči o skladnosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena INST.10 [Področje uporabe] in izda odločitev v skladu s členom INST.20 [Odločitev arbitražnega razsodišča]“.

               2.
                     Če se pogodbenici dogovorita o drugačnem mandatu, kot je naveden v odstavku 1, o tem obvestita arbitražno razsodišče v roku iz odstavka 1.

               Člen INST.19: Nujni postopki

               1.
                     Če pogodbenica tako zahteva, arbitražno razsodišče najpozneje 10 dni po datumu svoje ustanovitve odloči, ali zadeva sodi med nujne zadeve.

               2.
                     V nujnih primerih so veljavni roki iz člena INST.20 [Odločitev arbitražnega sodišča] polovični v njem določeni roki.

               Člen INST.20: Odločitev arbitražnega razsodišča

               1.
                     Arbitražno razsodišče predloži pogodbenicama vmesno poročilo najpozneje 100 dni po datumu ustanovitve arbitražnega razsodišča. Če arbitražno razsodišče meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega sveta o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, ko namerava arbitražno razsodišče predložiti svoje vmesno poročilo. Arbitražno razsodišče v nobenem primeru vmesnega poročila ne predloži pozneje kot 130 dni po datumu svoje ustanovitve.

               2.
                     Vsaka pogodbenica lahko arbitražnemu razsodišču predloži pisni zahtevek za presojo vidikov vmesnega poročila v 14 dneh od njegovega prejema. Pogodbenica lahko predloži pripombe na zahtevek druge pogodbenice v šestih dneh od prejema zahtevka.

               3.
                     Če v roku iz odstavka 2 ni predložena pisna zahteva za pregled določenih vidikov vmesnega poročila, vmesno poročilo postane odločitev arbitražnega razsodišča.

               4.
                     Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev najpozneje 130 dni po datumu ustanovitve arbitražnega razsodišča. Kadar arbitražno razsodišče meni, da navedenega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega razsodišča o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, ko namerava arbitražno razsodišče predložiti svojo končno odločitev. Arbitražno razsodišče v nobenem primeru odločitve ne izda pozneje kot 160 dni po datumu svoje ustanovitve.

               5.
                     Odločitev vključuje razpravo o vseh pisnih zahtevkih pogodbenic glede vmesnega poročila in jasno obravnava pripombe pogodbenic.

               6. Pojasniti je treba, da se „odločitev“ ali „odločitve“ iz členov INST.17 [Funkcije arbitražnega razsodišča], INST.18 [Mandat], INST.28 [Zamenjava arbitrov], in člena INST.29(1), (3), (4) in (6) [Odločitve in sklepi arbitražnega razsodišča] razumejo tako, da se nanašajo tudi na vmesno poročilo arbitražnega razsodišča.

               Poglavje 3: Skladnost

               Člen INST.21: Ukrepi za izpolnitev obveznosti

               1.
                     Če arbitražno razsodišče v svoji odločitvi iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] ugotovi, da je tožena pogodbenica kršila obveznost iz tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, ta pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo uskladitev z odločitvijo arbitražnega razsodišča za uskladitev z zajetimi določbami.

               2.
                     Tožena pogodbenica najpozneje 30 dni po prejemu odločitve pošlje tožeči pogodbenici uradno obvestilo o ukrepih, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uskladitev.

               Člen INST.22: Razumni rok

               1.
                     Če takojšnja izpolnitev obveznosti ni mogoča, tožena pogodbenica najpozneje 30 dni po prejemu odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] pošlje pogodbenici pritožnici uradno obvestilo o dolžini razumnega roka, ki ga bo potrebovala za izpolnitev obveznosti iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča]. Pogodbenici si prizadevata doseči dogovor o dolžini razumnega obdobja za izpolnitev obveznosti.

               2.
                     Če se pogodbenici ne dogovorita o dolžini razumnega roka, lahko tožeča pogodbenica ne prej kot 20 dni po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 1 pisno zahteva od prvotnega arbitražnega razsodišča, da določi dolžino razumnega roka. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev najpozneje v 20 dneh po datumu prejema zahtevka.

               3.
                     Tožena pogodbenica pisno obvesti tožečo pogodbenico o napredku pri izpolnjevanju odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] najmanj en mesec pred iztekom razumnega roka.

               4.
                     Pogodbenici se lahko dogovorita za podaljšanje razumnega roka.

               Člen INST.23: Pregled skladnosti

               1.
                     Tožena pogodbenica najpozneje na datum izteka razumnega roka toženo pogodbenico uradno obvesti o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča].

               2.
                     Če se pogodbenici ne strinjata glede obstoja ali usklajenosti z zajetimi določbami katerega koli ukrepa, sprejetega za izpolnitev obveznosti, lahko tožeča pogodbenica od prvotnega arbitražnega razsodišča pisno zahteva, da odloči o zadevi. Tožeča pogodbenica izrecno opredeli zadevni ukrep in pojasni, kako ta ukrep pomeni kršitev zajetih določb na način, ki zadostuje za jasno predstavitev pravne podlage za pritožbo. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev najpozneje v 45 dneh po datumu prejema zahtevka.

               Člen INST.24: Začasna pravna sredstva

               1.
                     Na zahtevo tožeče pogodbenice in po posvetovanjih z njo tožena pogodbenica predloži ponudbo za začasno nadomestilo, če:

               (a)
                     tožena pogodbenica uradno obvesti tožečo pogodbenico, da ni mogoče izpolniti odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča]; ali

               (b)
                     tožena pogodbenica ne pošlje uradnega obvestila o ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve, v roku iz člena INST.21 [Ukrepi za izpolnitev obveznosti] ali tega ne stori pred iztekom razumnega roka; ali

               (c)
                     arbitražno razsodišče ugotovi, da ukrep za izpolnitev odločitve ne obstaja ali da ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, ni v skladu z zajetimi določbami.

               2.
                     V katerem koli od pogojev iz točk (a), (b) (c) odstavka 1 lahko tožeča pogodbenica pisno obvesti toženo pogodbenico, da namerava začasno opustiti uporabo obveznosti iz zajetih določb, če:

               (a)
                     tožeča pogodbenica sklene, da ne bo vložila zahtevka v skladu z odstavkom 1; ali

               (b)
                     se pogodbenici ne dogovorita o začasnem nadomestilu v 20 dneh po izteku razumnega roka ali po prejemu odločitve arbitražnega razsodišča v skladu s členom INST.23 [Pregled skladnosti], če se vloži zahtevek iz odstavka 1.

               V obvestilu je navedena raven nameravane začasne opustitve obveznosti.

               3.  Za mirovanje obveznosti veljajo naslednji pogoji:

               (a) obveznosti iz četrtega naslova [Koordinacija sistemov socialne varnosti in vizumi za kratkoročne obiske] drugega dela, Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti ali njegovih prilog ali petega dela [Programi Unije] se ne morejo začasno prekiniti v skladu s tem členom;

               (b) z odstopanjem od točke (a) se lahko obveznosti iz petega dela [Programi Unije] začasno prekinejo le, če se odločitev iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] nanaša na razlago in izvajanje petega dela [Programi Unije];

               (c) obveznosti zunaj petega dela [Programi Unije] se ne smejo začasno odložiti, če se odločitev iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega sodišča] nanaša na razlago in izvajanje petega dela [Programi Unije]; ter

               (d) obveznosti iz naslova II [Storitve in naložbe] prvega naslova drugega dela v zvezi s finančnimi storitvami se v skladu s tem členom ne smejo začasno prekiniti, razen če se odločitev iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega sodišča] nanaša na razlago in uporabo obveznosti iz naslova II [Storitve in naložbe] prvega naslova drugega dela v zvezi s finančnimi storitvami.

               4.
                     Kadar pogodbenica še naprej ne izpolnjuje odločitve arbitražnega razsodišča, ustanovljenega v skladu s predhodnim sporazumom, sklenjenim med pogodbenicama, lahko druga pogodbenica začasno prekine obveznosti iz zajetih določb iz člena INST.10 [Področje uporabe]. Z izjemo pravila iz točke (a) odstavka 3 vsa pravila v zvezi z začasnimi pravnimi sredstvi v primeru neskladnosti in pregledom takih ukrepov ureja predhodni sporazum.

               5.
                     Začasna opustitev obveznosti ne sme presegati ravni, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve.

               6.
                     Če arbitražno sodišče ugotovi kršitev v prvem naslovu [Trgovina] ali tretjem naslovu [Cestni prevoz] drugega dela, se lahko začasna opustitev uporabi v drugem naslovu istega naslova, kot je naslov, v katerem je razsodišče ugotovilo kršitev, zlasti če tožeča stranka meni, da takšna začasna opustitev učinkovito spodbuja skladnost.

               7.
                     Če arbitražno razsodišče ugotovi kršitev drugega naslova [Letalstvo]:

               (a) bi si morala tožeča pogodbenica najprej prizadevati za opustitev obveznosti iz istega naslova, kot je tisti, v katerem je arbitražno razsodišče ugotovilo kršitev;

               (b) če tožeča pogodbenica meni, da začasna opustitev obveznosti v zvezi z istim naslovom, v katerem je razsodišče ugotovilo kršitev, ni izvedljiva ali učinkovita, lahko poskuša začasno opustiti obveznosti iz drugega naslova pod istim naslovom.

               8.
                     Če arbitražno razsodišče ugotovi kršitev v prvem naslovu [Trgovina], drugem naslovu [Letalstvo], tretjem naslovu [Cestni prevoz] ali petem naslovu [Ribištvo] drugega dela in če pogodbenica pritožnica meni, da začasna opustitev obveznosti iz istega naslova, kot je tisti, v katerem je arbitražno razsodišče ugotovilo kršitev, in da so okoliščine dovolj resne, ni izvedljiva ali učinkovita, lahko začasno opusti obveznosti iz drugih zajetih določb.

               9.
                     V primeru iz točke (b) odstavka 7 in odstavka 8 pogodbenica pritožnica navede razloge za svojo odločitev.

               10.
                     Tožeča pogodbenica lahko obveznosti začasno opusti 10 dni po datumu prejema uradnega obvestila iz odstavka 2, razen če je tožena pogodbenica vložila zahtevek v skladu z odstavkom 11.

               11.
                     Če tožena pogodbenica meni, da priglašena raven začasne opustitve obveznosti presega raven, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve, ali da načela in postopki iz točke (b) odstavka 7, odstavka 8 ali odstavka 9 niso bili upoštevani, lahko pred iztekom 10-dnevnega obdobja iz odstavka 10 od prvotnega arbitražnega razsodišča zahteva, da odloči o zadevi. Arbitražno razsodišče o svoji odločitvi glede ravni začasne opustitve obveznosti obvesti pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema zahtevka. Obveznosti se začasno ne opustijo, dokler arbitražno razsodišče ne sprejme odločitve. Začasna opustitev obveznosti je skladna s to odločitvijo.

               12.
                     Arbitražno razsodišče, ki ukrepa v skladu z odstavkom 11, ne preuči narave obveznosti, ki jih je treba začasno opustiti, temveč odloči, ali raven take začasne opustitve presega raven, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve. Če pa zadeva, predložena arbitraži, vključuje trditev, da načela in postopki iz točke (b) odstavka 7, odstavka 8 ali odstavka 9 niso bili upoštevani, to zahtevo preuči arbitražno razsodišče. Če arbitražno razsodišče ugotovi, da ta načela in postopki niso bili upoštevani, jih pogodbenica pritožnica uporablja v skladu s točko (b) odstavka 7, odstavka 8 in odstavka 9. Pogodbenici sprejmeta odločitev arbitražnega razsodišča kot dokončno in ne zahtevata drugega arbitražnega postopka. Ta odstavek v nobenem primeru ne sme odložiti datuma, od katerega je pogodbenica pritožnica upravičena do opustitve obveznosti iz tega člena.

               13.
                     Opustitev obveznosti in nadomestilo iz tega člena sta začasna in prenehata, ko:

               (a)
                     pogodbenici dosežeta sporazumno rešitev v skladu s členom INST.31 [Sporazumna rešitev];

               (b)
                     se pogodbenici dogovorita, da ukrep, sprejet za izpolnitev obveznosti, prispeva k izpolnjevanju zajetih določb tožene pogodbenice; ali

               (c)
                     kateri koli ukrep, sprejet za izpolnitev obveznosti, za katerega je arbitražno razsodišče ugotovilo, da ni skladen z zajetimi določbami, je bil umaknjen ali spremenjen, da bi se tožena pogodbenica uskladila z navedenimi določbami.

               Člen INST.25: Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih sredstev

               1.
                     Tožena pogodbenica uradno obvesti tožečo pogodbenico o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev obveznosti po začasni opustitvi obveznosti oziroma uporabi začasnega nadomestila, odvisno od primera. Z izjemo primerov iz odstavka 2 tožeča pogodbenica preneha z začasno ukinitvijo obveznosti v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila. Kadar je bilo uporabljeno nadomestilo, z izjemo primerov iz odstavka 2, lahko tožena pogodbenica preneha z uporabo takega nadomestila v 30 dneh od prejema uradnega obvestila, da je izpolnila obveznosti.

               2.
                     Če pogodbenici v 30 dneh od prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora o tem, ali s priglašenim ukrepom tožena pogodbenica izpolnjuje zajete določbe, tožeča pogodbenica pisno zahteva, da o zadevi odloči prvotno arbitražno razsodišče. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev v 46 dneh po datumu prejema zahtevka. Če arbitražno razsodišče meni, da je ukrep, sprejet za izpolnitev zahtev, skladen z zajetimi določbami, se začasna opustitev obveznosti oziroma uporaba nadomestila ustavi. Raven začasne opustitve obveznosti ali nadomestila se po potrebi prilagodi glede na odločitev arbitražnega razsodišča.

               Poglavje 4: Skupne postopkovne določbe

               Člen INST.26: Sprejemanje informacij

               1.
                     Arbitražno razsodišče lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo od pogodbenic zahteva ustrezne informacije, za katere meni, da so potrebne in primerne. Pogodbenici se nemudoma in celovito odzoveta na kakršen koli zahtevek arbitražnega razsodišča za te informacije.

               2.
                     Arbitražno razsodišče lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo od katerega koli vira zahteva kakršne koli informacije, ki se mu zdijo primerne. Arbitražno razsodišče lahko tudi pridobi mnenje izvedencev, če meni, da je to primerno in ob upoštevanju pogojev, o katerih se dogovorita pogodbenici, kadar je ustrezno.

               3.
                     Arbitražno razsodišče obravnava stališča amicus curiae, ki jih predložijo fizične osebe pogodbenice ali pravne osebe s sedežem v pogodbenici, v skladu s Prilogo INST-X [Poslovnik].

               4.
                     Vse informacije, ki jih pridobi arbitražno razsodišče v skladu s tem členom, se dajo na voljo pogodbenicama, pogodbenici pa lahko na te informacije predložita pripombe arbitražnemu razsodišču.

               Člen INST.27: Seznami arbitrov

               1.
                     Partnerski svet najpozneje 180 dni po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravi seznam posameznikov s strokovnim znanjem na posebnih področjih, ki jih zajema ta sporazum ali njegovi dopolnilni sporazumi, in ki so pripravljeni ter sposobni biti člani arbitražnega razsodišča. Seznam vsebuje najmanj 15 oseb in je sestavljen iz treh podseznamov:

               (a)enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Unije;

               (b)(b) enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Združenega kraljestva; in

               (c)enega podseznama posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in ki opravljajo funkcijo predsednika arbitražnega razsodišča.

               Na vsakem podseznamu je najmanj pet posameznikov. Partnerski svet zagotavlja, da je na seznamu ves čas najmanj to minimalno število posameznikov.

               2.
                     Partnerski svet lahko sestavi dodatne sezname posameznikov, ki imajo strokovno znanje na posebnih področjih, ki jih zajema ta sporazum ali kateri koli njegovi dopolnilni sporazumi. Ob soglasju pogodbenic se taki dodatni seznami lahko uporabijo za sestavo arbitražnega razsodišča v skladu s postopkom iz člena INST.15 (3) in (5) [Ustanovitev arbitražnega razsodišča]. Dodatni seznami so sestavljeni iz dveh podseznamov:

               (a)enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Unije; ter

               (b)enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Združenega kraljestva.

               3.
                     Seznami iz odstavkov 1 in 2 ne vključujejo oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

               Člen INST.28: Zamenjava arbitrov

               Če določen arbiter med postopki reševanja sporov iz tega naslova ne more sodelovati, odstopi ali ga je treba zamenjati, ker ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se uporabi postopek iz člena INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča]. Rok za izdajo odločitve ali sklepa se podaljša za toliko časa, kolikor je potrebno za imenovanje novega arbitra.

               Člen INST.29: Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča

               1.
                     Posvetovanja arbitražnega razsodišča so zaupna. Arbitražno razsodišče si prizadeva za soglasno pripravo odločitev in sprejemanje vseh sklepov. Če to ni mogoče, arbitražno razsodišče o zadevi odloči z večino glasov. Ločena mnenja arbitrov se ne razkrijejo v nobenem primeru.

               2.
                     Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča so za Unijo in Združeno kraljestvo zavezujoči. Ne ustvarjajo nobenih pravic ali obveznosti v zvezi s fizičnimi ali pravnimi osebami.

               3.
                     Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča ne morejo povečati ali zmanjšati pravic in obveznosti pogodbenic v skladu s tem sporazumom ali katerim koli dopolnilnim sporazumom.

               4.
                     Za večjo jasnost, arbitražno razsodišče ni pristojno za ugotavljanje zakonitosti ukrepa, ki domnevno pomeni kršitev tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, v skladu z notranjim pravom pogodbenice. Nobena ugotovitev arbitražnega razsodišča pri odločanju o sporu med pogodbenicama ne zavezuje domačih sodišč ali razsodišč katere koli pogodbenice glede tolmačenja notranjega prava te pogodbenice.

               4A.
                     Pojasniti je treba, da sodišča vsake pogodbenice niso pristojna za reševanje sporov med pogodbenicama v skladu s tem sporazumom.

               5.
                     Vsaka pogodbenica poskrbi, da so sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča javno dostopni ob upoštevanju varstva zaupnih podatkov.

               6.
                     Informacije, ki jih pogodbenici predložita arbitražnemu razsodišču, se obravnavajo v skladu s pravili o zaupnosti iz PRILOGE-INST-X [Poslovnik].

               Člen INST.30: Prekinitev in ustavitev arbitražnih postopkov

               Na skupno zahtevo pogodbenic lahko arbitražno razsodišče kadar koli prekine postopek za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega 12 zaporednih mesecev. Arbitražno razsodišče nadaljuje svoje delo pred koncem obdobja začasne ustavitve na pisno zahtevo obeh pogodbenic ali po izteku obdobja začasne ustavitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Pogodbenica, ki to zahteva, o tem ustrezno obvesti drugo pogodbenico. Če ob izteku obdobja začasne ustavitve nobena od pogodbenic ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega razsodišča, se pooblastilo arbitražnega sveta izteče in postopek se ustavi. V primeru začasne ustavitve dela arbitražnega razsodišča se ustrezna obdobja samodejno podaljšajo za enako obdobje, za katero se je delo arbitražnega razsodišča začasno ustavilo.

               Člen INST.31: Sporazumna rešitev

               5.Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev v zvezi s katerim koli sporom iz člena INST.10 [Področje uporabe].

               6.Če se med postopki arbitražnega sveta doseže sporazumna rešitev, pogodbenici o dogovorjeni rešitvi skupaj obvestita predsednika arbitražnega razsodišča. Po takem uradnem obvestilu se arbitražni postopek zaključi.

               7.Rešitev se lahko sprejme s sklepom Partnerskega sveta. Sporazumne rešitve se javno objavijo. Iz različice, ki se razkrije javnosti, je treba odstraniti kakršne koli informacije, ki jih je katera koli od pogodbenic označila kot zaupne.

               8.Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za izvedbo sporazumne rešitve v dogovorjenem roku.

               9.Pogodbenica, ki izvaja rešitev, najpozneje do izteka dogovorjenega obdobja pisno obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.

               Člen INST.32: Roki

               1.
                     Vsi roki, določeni v tem naslovu, se štejejo v dneh od dneva po dejanju ali, na katerega se nanašajo.

               2.
                     Kateri koli rok iz tega naslova se lahko podaljša z medsebojnim soglasjem obeh pogodbenic.

               3.
                     Arbitražno razsodišče lahko pogodbenicama kadar koli predlaga, da spremenita kateri koli rok iz tega poglavja, pri čemer svoj predlog obrazloži.

               Člen INST.34: Stroški

               1.
                     Vsaka pogodbenica krije svoje stroške, ki nastanejo v postopku pred arbitražnim razsodiščem.

               2.
                     Pogodbenici si skupaj v enaki meri delita organizacijske stroške, vključno s plačilom in stroški članov arbitražnega razsodišča. Plačilo arbitrov je v skladu s poslovnikom PRILOGO INST-X [Poslovnik].

               Člen INST.34A: Priloge

               1.
                     Postopke reševanja sporov iz tega naslova ureja poslovnik iz PRILOGE INST-X [Poslovnik] in se izvajajo v skladu s PRILOGO INST-X [Kodeks ravnanja].

               2.
                     Partnerski svet lahko spremeni PRILOGI INST-X [Poslovnik] in INST-X [Kodeks ravnanja].

               Poglavje 5: Posebna ureditev enostranskih ukrepov

               Člen INST.34B: Posebni postopki za popravne ukrepe in uravnoteženje

               1.
                     Za namene člena 3.12 [Popravni ukrepi] poglavja 3 [Subvencijski nadzor] ter člena 9.4(2) in (3) [Uravnoteženje] poglavja 9 [Institucionalne določbe] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] prvega naslova drugega dela se ta naslov uporablja s spremembami iz tega člena.

               2.
                     Z odstopanjem od člena INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] in Priloge INST-X [Poslovnik za reševanje sporov], če se pogodbenici v dveh dneh ne dogovorita o sestavi arbitražnega razsodišča, sopredsednik Partnerskega sveta pogodbenice pritožnice najpozneje en dan po izteku dvodnevnega obdobja z žrebom izbere razsodnika s podseznama vsake pogodbenice in predsednika arbitražnega razsodišča z žrebom iz podseznama predsednikov, pripravljenega v skladu s členom INST27 [Seznami arbitrov]. Sopredsednik Partnerskega sveta iz pogodbenice pritožnice lahko tak izbor z žrebom arbitra ali predsednika prenese naprej. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi obema pogodbenicama v dveh dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju. Organizacijski sestanek iz pravila 10 Priloge INST-X [Poslovnik za reševanje sporov] se skliče v dveh dneh od ustanovitve arbitražnega razsodišča.

               3.
                     Z odstopanjem od pravila 11 Priloge INST-X [Poslovnik za reševanje sporov] pogodbenica pritožnica predloži svoja pisna stališča najpozneje sedem dni po datumu ustanovitve arbitražnega razsodišča. Tožena pogodbenica predloži pisno stališče najpozneje sedem dni po datumu prejema pisnega stališča pogodbenice pritožnice. Arbitražno razsodišče po potrebi prilagodi vsa druga ustrezna časovna obdobja postopka za reševanje sporov, da zagotovi pravočasno predložitev poročila.

               4.
                      Člen INST.20 [Odločitev arbitražnega sodišča] se ne uporablja, sklicevanja na odločitev iz tega naslova pa se razumejo kot sklicevanja na odločitev iz

               (a)odstavka 10 člena 3.12 [Popravni ukrepi] poglavja 3 [Subvencijski nadzor] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj]; ali

               (b)točke (c) člena 9.4(3) [Uravnoteženje].

               5.
                     Z odstopanjem od člena INST.23(2) [Pregled skladnosti]arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev najpozneje v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.

               Člen INST.34C: Začasna opustitev obveznosti za namene člena LPFS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena FISH.14(7)

               1.
                     Stopnja začasne opustitve obveznosti ne presega ravni, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju ugodnosti po tem sporazumu ali sporazumu o dopolnitvi, ki ga neposredno povzročijo popravni ukrepi, od datuma začetka učinkovanja popravnih ukrepov do datuma izdaje arbitražne odločbe.

               2.
                     Stopnja začasne opustitve obveznosti, ki jo zahteva pogodbenica pritožnica, in določitev stopnje začasne opustitve obveznosti s strani arbitražnega sodišča temeljita na dejstvih, ki dokazujejo, da izničenje ali omejitev izhaja neposredno iz uporabe popravnega ukrepa in vpliva na določeno blago, ponudnike storitev, vlagatelje ali druge gospodarske akterje in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti.

               3.
                     Višina izničenih ali omejenih ugodnosti, ki jih zahteva pogodbenica pritožnica ali določi arbitražno razsodišče:

               (a)ne vključuje kaznovalnih odškodnin, obresti ali hipotetičnih izgub dobička ali poslovnih priložnosti;

               (b)se zmanjša za kakršno koli predhodno povračilo dajatev, nadomestilo škode ali druge oblike nadomestila, ki so jih zadevni gospodarski subjekti ali zadevna pogodbenica že prejeli; ter

               (c)ne vključuje prispevka k izničevanju ali omejevanju z naklepnim ali malomarnim dejanjem ali opustitvijo zadevne pogodbenice ali katere koli osebe ali subjekta, v zvezi s katerim se zahtevajo pravna sredstva v skladu z nameravano opustitvijo obveznosti.

               Člen INST.34D:  Pogoji za uravnoteženje, popravljalne, izravnalne in zaščitne ukrepe

               Kadar pogodbenica sprejme ukrep v skladu s členom 3.12 [Popravljalni ukrepi] tretjega poglavja [Subvencijski nadzor] ali členom 9.4 [Uravnoteženje] devetega poglavja [Institucionalne določbe] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] prvega poglavja [Trgovina], členom ROAD.11 [Popravni ukrepi] tretjega poglavja [Cestni prevoz], člena FISH.9 [Izravnalni ukrepi v primeru odvzema ali omejitve dostopa] ali člena FISH.14 [Popravni ukrepi in reševanje sporov] naslova pet drugega dela ali členom INST.36 [Zaščitni ukrepi] naslova III dela šest, se ta ukrep uporablja samo za zajete določbe v smislu člena INST.10 [Področje uporabe] in je smiselno skladen s pogoji iz člena INST.24(3) [Začasna pravna sredstva].

               Naslov II: Osnova za sodelovanje

               Člen COMPROV.4: Demokracija, pravna država in človekove pravice

               1.
                     Pogodbenici še naprej zagovarjata skupne vrednote in načela demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, na katerih temeljijo njune notranje in mednarodne politike. V zvezi s tem pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje Splošne deklaracije človekovih pravic in mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, katerih pogodbenici sta.

               2.
                     Pogodbenici spodbujata take skupne vrednote in načela v mednarodnih forumih. Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju teh vrednot in načel, tudi s tretjimi državami ali v njih.

               Člen COMPROV.5: Boj proti podnebnim spremembam

               1.
                     Pogodbenici menita, da podnebne spremembe predstavljajo eksistencialno grožnjo za človeštvo, in ponovno poudarjata svojo zavezanost h krepitvi globalnega odziva na to grožnjo. Boj proti podnebnim spremembam, ki jih povzroča človek, kakor je opredeljen v procesu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti v Pariškem sporazumu, ki ga je konferenca pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja sprejela na svojem 21. zasedanju (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), navdihuje notranje in zunanje politike Unije in Združenega kraljestva. V skladu s tem vsaka pogodbenica spoštuje Pariški sporazum in postopek, ki ga je vzpostavila UNFCCC, ter se vzdrži dejanj ali opustitev dejanj, ki bi bistveno ogrozila cilj in namen Pariškega sporazuma.

               2.
                     Pogodbenici se zavzemata za boj proti podnebnim spremembam v mednarodnih forumih, tudi s sodelovanjem z drugimi državami in regijami, da bi te zvišale svoje ambicije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

               Člen COMPROV.6: Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje

               1.
                     Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti.  Pogodbenici zato soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolno skladnostjo z obstoječimi obveznostmi in z nacionalnim izvajanjem teh obveznosti v skladu s pogodbami in sporazumi o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi.

               2.
                     Nadalje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev in prispevali k temu preprečevanju, in sicer:

               (a)(a) s sprejetjem ukrepov za podpis, ratifikacijo ali pristop, kar je ustrezno, in za popolno izvajanje vseh ustreznih mednarodnih instrumentov; ter

               (b)(b) z vzpostavitvijo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza.

               3.
                     Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah.

               Člen COMPROV.7: Osebno in lahko orožje ter druga konvencionalna orožja

               1.
                     Pogodbenici priznavata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in pretok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, njegovo prekomerno kopičenje, slabo upravljanje z njim, neprimerno zavarovane zaloge ter njegovo nenadzorovano širjenje še vedno pomenijo resno grožnjo miru in mednarodni varnosti.

               2.
                     Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter svoje obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa ZN za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej.

               3.
                     Pogodbenici priznavata pomen notranjih sistemov nadzora pri prenosu konvencionalnega orožja v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi. Pogodbenici priznavata, da je treba tak nadzor izvajati odgovorno, kot prispevek k mednarodnim in regionalnim prizadevanjem za mir, varnost in stabilnost ter k zmanjševanju trpljenja ljudi in preprečevanju širjenja konvencionalnega orožja.

               4.
                     Pogodbenici se v zvezi z navedenim zavezujeta, da bosta v celoti izvajali Pogodbo o trgovini z orožjem in medsebojno sodelovali v okviru navedene pogodbe, tudi pri promociji univerzalizacije in doslednega izvajanja navedene pogodbe s strani vseh držav članic ZN.

               5.
                     Pogodbenici se torej zavezujeta, da bosta med seboj sodelovali v svojih prizadevanjih za ureditev ali izboljšanje ureditve mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem ter preprečevanje, zatiranje in odpravo nezakonite trgovine z orožjem.

               6.
                     Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah.

               Člen COMPROV.8: Najhujše oblike kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost

               1.
                     Pogodbenici potrjujeta, da najhujše oblike kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovane ter da je treba njihov učinkovit pregon zagotoviti z ukrepanjem na nacionalni ravni in z izboljševanjem sodelovanja na mednarodni ravni, med drugim z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Pogodbenici soglašata, da bosta v celoti podpirali univerzalnost in celovitost Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in z njim povezanih instrumentov.

               2.
                     Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah.

               Člen COMPROV.9: Boj proti terorizmu

               1.
                     Pogodbenici sodelujeta na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni za preprečevanje vseh pojavnih oblik in izrazov terorističnih dejanj in boj proti njim v skladu z mednarodnim pravom, vključno, kadar je to ustrezno, z mednarodnimi sporazumi, povezanimi z bojem proti terorizmu, mednarodnim humanitarnim pravom in mednarodnim pravom o človekovih pravicah ter v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov.

               2.
                     Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje v boju proti terorizmu, vključno s preprečevanjem nasilnega ekstremizma in financiranja terorizma ter bojem proti njima, da bi pospešili napredek pri skupnih varnostnih interesih, in sicer ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu in ustreznih resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov ter brez poseganja v sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ter izmenjavo obveščevalnih podatkov.

               3.
                     Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah. Ta dialog bo med drugim namenjen spodbujanju in olajševanju:

               (a)izmenjave ocen o teroristični grožnji;

               (b)izmenjave najboljših praks in strokovnega znanja na področju boja proti terorizmu;

               (c)operativnega sodelovanja in izmenjave informacij ter

               (d)izmenjave v zvezi s sodelovanjem v okviru večstranskih organizacij.

               Člen COMPROV.10: Varstvo osebnih podatkov

               1.
                     Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih podatkov. Prizadevata si za sodelovanje pri spodbujanju visokih mednarodnih standardov.

               2.
                     Pogodbenici priznavata, da imajo posamezniki pravico do varstva osebnih podatkov in zasebnosti ter da visoki standardi v zvezi s tem prispevajo k zaupanju v digitalno gospodarstvo in k razvoju trgovine ter so ključni za učinkovito sodelovanje na področju kazenskega pregona. V ta namen se pogodbenici zavezujeta, da bosta v okviru svojih zakonov in drugih predpisov spoštovali obveznosti, ki sta jih v zvezi s to pravico prevzeli s tem sporazumom.

               3.
                     Pogodbenici sodelujeta na dvostranski in večstranski ravni, pri čemer spoštujeta svoje zakone in predpise. Tako sodelovanje lahko po potrebi vključuje dialog, izmenjave strokovnega znanja in sodelovanje pri izvrševanju v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

               4.
                     Kadar ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum določa prenos osebnih podatkov, se tak prenos izvede v skladu s pravili pogodbenice prenosnice o mednarodnih prenosih osebnih podatkov. Pojasniti je treba, da ta odstavek ne posega v uporabo posebnih določb tega sporazuma v zvezi s prenosom osebnih podatkov, zlasti člena DIGIT.7 [Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti] in člena LAWGEN.4 [Varstvo osebnih podatkov] ter naslova I dela šest [Reševanje sporov]. Vsaka pogodbenica si bo po potrebi ob upoštevanju svojih pravil o mednarodnih prenosih osebnih podatkov po najboljših močeh prizadevala vzpostaviti zaščitne ukrepe, potrebne za prenos osebnih podatkov, ob upoštevanju vseh priporočil Partnerskega sveta iz točke (h) člena INST.1(4) [Partnerski svet].

               Člen COMPROV.11: Sodelovanje na svetovni ravni glede vprašanj, ki so v skupnem gospodarskem, okoljskem in družbenem interesu

               1.
                     Strani priznavata pomen sodelovanja na svetovni ravni pri obravnavi vprašanj, ki so v skupnem gospodarskem, okoljskem in družbenem interesu. Kadar je to v njunem skupnem interesu, spodbujata večstranske rešitve za skupne težave.

               2.
                     Pogodbenici si ob ohranjanju avtonomije odločanja in brez poseganja v druge določbe tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma prizadevata za sodelovanje pri sedanjih in nastajajočih globalnih vprašanjih v skupnem interesu, kot so mir in varnost, podnebne spremembe, trajnostni razvoj, čezmejno onesnaževanje, varstvo okolja, digitalizacija, javno zdravje in varstvo potrošnikov, obdavčenje, finančna stabilnost ter prosta in pravična trgovina in naložbe. V ta namen si prizadevata ohranjati stalen in učinkovit dialog ter usklajevati svoja stališča v večstranskih organizacijah in forumih, v katerih pogodbenici sodelujeta, kot so Združeni narodi, skupina sedmih najrazvitejših držav (G-7) in skupina dvajsetih (G-20), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Mednarodni denarni sklad, Svetovna banka ter Svetovna trgovinska organizacija.

               Člen COMPROV.12: Bistveni elementi

               Člen COMPROV.4(1) [Demokracija, pravna država in človekove pravice], člen COMPROV.5(1) [Boj proti podnebnim spremembam] in člen COMPROV.6(1) [Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje] so bistveni elementi partnerstva, vzpostavljenega s tem sporazumom in kakršnim koli dopolnilnim sporazumom.

               Naslov III: Izpolnjevanje obveznosti in zaščitni ukrepi

               Člen INST.35: Izpolnjevanje obveznosti, opisanih kot bistveni elementi

               1.
                     Če katera od pogodbenic meni, da je druga pogodbenica resno in bistveno kršila katero koli od obveznosti, ki so opisane kot bistveni elementi v členu COMPROV.12 [Bistveni elementi], se lahko odloči za prenehanje ali začasno prekinitev izvajanja tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma v celoti ali delno.

               2.
                     Pred tem pogodbenica , ki se sklicuje na uporabo tega člena, zahteva, da se Partnerski svet sestane takoj, da bi našli pravočasno in obojestransko sprejemljivo rešitev. Če se v 30 dneh od datuma zahteve Partnerskemu svetu ne najde sporazumna rešitev, lahko pogodbenica sprejme ukrepe iz odstavka 1.

               3.
                     Ukrepi iz odstavka 1 so v polnem spoštovanju mednarodnega prava in so sorazmerni. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma in katerih koli njegovih dopolnilnih sporazumov.

               4.
                     Pogodbenici menita, da bi morala biti, da bi pomenila resno in bistveno neizpolnitev katere od obveznosti, opisanih kot bistveni elementi v členu COMPROV.12 [Bistveni elementi], resnost in narava položaja tako izjemna, da bi ogrožala mir in varnost ali imela mednarodne posledice. Pojasniti je treba, da se dejanje ali opustitev dejanja, ki materialno izničuje cilj in namen Pariškega sporazuma, vedno šteje za resno in bistveno kršitev za namene tega člena.

               Člen INST.36: Zaščitni ukrepi

               1.            Če se pojavijo resne sektorske ali regionalne gospodarske, družbene ali okoljske težave, ki bi bile lahko dolgotrajnejše, tudi v zvezi ribolovom in od ribolova odvisnimi skupnostmi, lahko zadevna pogodbenica enostransko sprejme ustrezne zaščitne ukrepe. Taki zaščitni ukrepi so po obsegu in trajanju omejeni na to, kar je nujno potrebno za izboljšanje stanja. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma.

               2.            Zadevna pogodbenica nemudoma prek partnerskega sveta uradno obvesti drugo pogodbenico in ji zagotovi vse ustrezne informacije. Pogodbenici takoj začneta posvetovanja v Partnerskem svetu, da bi našli obojestransko sprejemljivo rešitev.

               3.            Zadevna pogodbenica sme sprejeti zaščitne ukrepe šele po izteku enega meseca od datuma uradnega obvestila iz odstavka 2, razen če se je postopek posvetovanja iz odstavka 2 zaključil pred iztekom navedenega roka. Kadar zaradi izrednih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhoden pregled ni mogoč, lahko zadevna pogodbenica takoj sprejme zaščitne ukrepe, ki so nujno potrebni za izboljšanje stanja.

               Zadevna pogodbenica nemudoma uradno obvesti partnerski svet o sprejetih ukrepih in mu zagotovi vse ustrezne informacije.

               4.            Če posamezen zaščitni ukrep, ki ga sprejme ena od pogodbenic, povzroči neravnotežje med pravicami in obveznostmi po tem sporazumu ali katerem koli dopolnilnem sporazumu, lahko druga pogodbenica sprejme sorazmerne izravnalne ukrepe, ki so nujno potrebni za odpravo neravnotežja. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma. Odstavki 2 do 4 se smiselno uporabljajo za take izravnalne ukrepe.

               5.            Pogodbenica lahko brez predhodne uporabe posvetovanj v skladu s členom INNST.13 [Posvetovanja] začne arbitražni postopek iz člena INST.14 [Arbitražni postopek] za izpodbijanje ukrepa, ki ga je sprejela druga pogodbenica pri uporabi odstavkov 1 do 5 tega člena.

               6.            Zaščitni ukrepi iz odstavka 1 in izravnalni ukrepi iz odstavka 5 se lahko sprejmejo tudi v zvezi z dopolnilnimi sporazumi, razen če je v njih določeno drugače.]

               SEDMI DEL KONČNE DOLOČBE

                  Člen FINPROV.1: Ozemeljsko področje uporabe

               1.
                     Ta sporazum se uporablja za:

               (a)ozemlja, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije ter Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer pod pogoji, določenimi v navedenih pogodbah; ter

               (b)ozemlje Združenega kraljestva.

               2.
                     Ta sporazum se uporablja tudi za Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in otok Man v obsegu, določenem v naslovu pet [Ribištvo] in členu OTH.9 [Geografska uporaba] naslova šest [Druge določbe] drugega dela tega sporazuma.

               3.
                     Ta sporazum se ne uporablja za Gibraltar niti nima učinkov na njegovem ozemlju.

               4.
                     Ta sporazum se ne uporablja za čezmorska ozemlja, ki imajo posebne odnose z Združenim kraljestvom: Angvila; Bermudi; Britansko antarktično ozemlje; Britansko ozemlje v Indijskem oceanu; Britanski Deviški otoki, Kajmanski otoki; Falklandski otoki; Montserrat; otoki Pitcairn, Henderson, Ducie in Oeno; Sveta Helena, Ascension in Tristan da Cunha; Južna Georgia in Južni Sandwichevi otoki ter otoki Turks in Caicos.

                  Člen FINPROV.2: Razmerje z drugimi sporazumi

               Ta sporazum in morebitni dopolnilni sporazumi se uporabljajo brez poseganja v kateri koli predhodni dvostranski sporazum med Združenim kraljestvom na eni strani ter Unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na drugi strani. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti izvajanja katerega koli takega sporazuma.

                  Člen FINPROV.3: Pregled

               Pogodbenici skupaj pregledata izvajanje tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov ter vseh z njim povezanih zadev pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma in nato vsakih pet let.

                  Člen FINPROV.6: Tajni podatki in občutljivi netajni podatki

               Nobena določba tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma se ne razlaga kot zahteva, da pogodbenica da na voljo tajne podatke.

               Tajni podatki ali gradivo, ki jih pogodbenici posredujeta ali si jih izmenjata v skladu s tem sporazumom ali katerim koli dopolnilnim sporazumom, se obravnavajo in varujejo v skladu s Sporazumom o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov in vsemi izvedbenimi dogovori, sklenjenimi na njegovi podlagi.

               Pogodbenici se dogovorita o navodilih za ravnanje, da zagotovita zaščito občutljivih netajnih podatkov, ki si jih izmenjata.

                  Člen FINPROV.7: Sestavni deli tega sporazuma.

               1.
                     Protokoli, priloge dodatki in opombe k temu sporazumu so njegov sestavni del.

               2.
                     Vse priloge k temu sporazumu, vključno z dodatki, so sestavni del oddelka, poglavja, naslova ali protokola, ki se sklicuje na navedeno prilogo ali na katerega se sklicuje navedena priloga. Pojasniti je treba:

               (a)Priloga INST-X [Poslovnik Partnerskega sveta in odborov] je sestavni del naslova III [Institucionalne določbe] prvega dela;

               (b)Priloge ORIG-1 [UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK], ORIG-2 [PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK], ORIG-2A [KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG-2], ORIG-2B [PREHODNA PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN ELEKTRIČNA VOZILA], ORIG-3 [DOBAVITELJEVA IZJAVA], ORIG-4 [BESEDILO NAVEDBE O POREKLU], ORIG-5 [SKUPNA IZJAVA O KNEŽEVINI ANDORA] in ORIG-6 [SKUPNA IZJAVA O REPUBLIKI SAN MARINO] so sestavni del drugega poglavja [Pravila o poreklu] naslova I prvega naslova drugega dela;

               (c)Priloga SPS-1 [MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)] je sestavni del tretjega poglavja [Sanitarni in fitosanitarni ukrepi] naslova I prvega naslova drugega dela;

               (d)Priloga TBT-XX [UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z VARNOSTJO NEŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM POVEZANIMI PREVENTIVNIMI, OMEJEVALNIMI IN POPRAVNIMI UKREPI], Priloga TBT-ZZ [UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(5) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, SPREJETIH V ZVEZI NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI PROIZVODI, RAZEN TISTIMI, KI SO ZAJETI V ČLENU TBT.9(4), Priloga TBT-1 [MOTORNA VOZILA TER OPREMA ZANJE IN NJIHOVI DELI], Priloga TBT-2 [ZDRAVILA], Priloga TBT-3 [KEMIKALIJE], Priloga TBT-4 [EKOLOŠKI PROIZVODI] in Priloga TBT-5 [TRGOVINA Z VINOM] so sestavni del poglavja štiri [Tehnične ovire v trgovini] naslova I prvega naslova drugega dela;

               (e)Priloga CUSTMS-1 [POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI] je sestavni del poglavja pet [Carina in olajševanje trgovine] naslova I prvega naslova drugega dela;

               (f)priloge SERVIN-1 [OBSTOJEČI UKREPI], SERVIN-2 [PRIHODNJI UKREPI], SERVIN-3 [POSLOVNI OBISKOVALCI, PRISTOJNI ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, OSEBE, PREMEŠČENE ZNOTRAJ PODJETJA, IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI], SERVIN-4 [PONUDNIKI POGODBENIH STORITEV IN NEODVISNI STROKOVNJAKI], SERVIN-5 [GIBANJE FIZIČNIH OSEB] in SERVIN-6 [SMERNICE ZA DOGOVOR O PRIZNAVANJU POKLICNIH KVALIFIKACIJ] so sestavni del naslova II [Storitve in naložbe] prvega naslova drugega dela;

               (g)Priloga PPROC-1 [JAVNA NAROČILA] je sestavni del naslova VI [Javna naročila] prvega naslova drugega dela;

               (h)priloge ENER-1 [SEZNAM ENERGETSKIH PROIZVODOV, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN], ENER-2 [ENERGIJA IN OKOLJSKE SUBVENCIJE], ENER-3 [NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH STRANI IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA INFRASTRUKTURO], ENER-4 [DODELITEV ZMOGLJIVOSTI POVEZOVALNIH DALJNOVODOV ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO V ČASOVNEM OKVIRU ZA DAN VNAPREJ] so sestavni del naslova VIII [Energija] prvega naslova drugega dela;

               (i)Priloga ENER-2 [ENERGIJA IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] je sestavni del naslova XI [LPFOFCSD] prvega naslova drugega dela;

               (j)Priloga AVSAF-1 [CERTIFICIRANJE PLOVNOSTI IN OKOLJSKO CERTIFICIRANJE] in kakršna koli priloga, sprejeta v skladu s členom AVSAF.12 [Sprejetje in spremembe prilog k temu naslovu] je sestavni del naslova dva [Letalska varnost] drugega naslova drugega dela;

               (k)Priloga ROAD-1 [CESTNI PREVOZ BLAGA] je sestavni del naslova I [Cestni prevoz blaga] tretjega naslova drugega dela;

               (l)priloge ROAD-2 [VZOREC DOVOLJENJA ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI PREVOZ], ROAD-3 [VZOREC VLOGE ZA DOVOLJENJE ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI PREVOZ] in ROAD-4 [VZOREC POTNIŠKE SPREMNICE ZA OBČASNE PREVOZE] so sestavni del poglavja II [Cestni prevoz potnikov] tretjega naslova drugega dela;

               (m)[priloge FISH.1, FISH.2, FISH.3 in FISH.4 [PROTOKOL O DOSTOPANJU DO VODA] so sestavni del petega naslova [Ribištvo] drugega dela]];

               (n)Priloga LAW-1 [IZMENJAVE PODATKOV O DNK, PRSTNIH ODTISIH IN PODATKOV IZ REGISTROV VOZIL] je sestavni del naslova II [Izmenjava podatkov o DNK, prstnih odtisih in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela;

               (o)Priloga LAW-2 [PODATKI IZ EVIDENC PODATKOV O POTNIKIH] je sestavni del naslova III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih] tretjega dela;

               (p)Priloga LAW-3 [VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EUROPOL] je sestavni del naslova V [Sodelovanje z Europolom] tretjega dela;

               (q)Priloga LAW-4 [VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EUROJUST] je sestavni del naslova VI [Sodelovanje z Eurojustom] tretjega dela;

               (r)Priloga LAW-5 [NALOG ZA PRIJETJE] je sestavni del naslova VI [Predaja] tretjega dela;

               (s)Priloga LAW-6 [IZMENJAVA PODATKOV IZ KAZENSKE EVIDENCE – TEHNIČNE IN PROCESNE SPECIFIKACIJE] je sestavni del naslova IX [Izmenjava podatkov iz kazenske evidence] tretjega dela;

               (t)Priloga LAW-7 [OPREDELITEV TERORIZMA] je sestavni del naslova III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih], naslova VII [Predaja] in naslova XI [Zamrznitev in zaplemba] tretjega dela;

               (u)Priloga LAW-8 [ZAMRZNITEV IN ZAPLEMBA] je sestavni del naslova XI [Zamrznitev in zaplemba] tretjega dela;

               (v)Priloga UNPRO-1 [IZVAJANJE FINANČNIH POGOJEV [člen UNPRO.2.1.11]] je sestavni del oddelka 2 [Pravila za financiranje sodelovanja v programih in dejavnostih Unije] prvega poglavja petega dela [Sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in finančne določbe];

               (w)Priloga INST-X [POSLOVNIK ZA REŠEVANJE SPOROV] in Priloga INST-X [KODEKS RAVNANJA ZA ARBITRE] sta sestavni del naslova I [Reševanje sporov] šestega dela;

               (x)PRILOGA K PROTOKLU O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST TER O VZAJEMNI POMOČI PRI IZTERJAVI TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI IN DAJATVAMI je sestavni del Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in dajatvami;

               (y)priloge SSC-1 [NEKATERE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE SE PROTOKOL NE UPORABLJA], SSC-2 [OMEJITEV PRAVIC DO STORITEV ZA DRUŽINSKE ČLANE OBMEJNEGA DELAVCA], SSC-3 [VEČ PRAVIC ZA UPOKOJENCE, KI SE VRNEJO V PRISTOJNO DRŽAVO ČLANICO], SSC-4 [PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI ALI SE NE UPORABLJA], SSC-5 [DAJATVE IN SPORAZUMI, KI OMOGOČAJO UPORABO ČLENA SSC.49 [Prekrivanje dajatev iste vrste]], SSC-6 [POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC IN ZDRUŽENEGA KRALJESTVA], SSC-7 [IZVEDBENI DEL] in SSC-8 [PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO ČLENA SSC.11 [NAPOTENI DELAVCI]] in njihovi dodatki so sestavni del Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti.

                  Člen FINPROV.8: Odpoved sporazuma

               Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. Ta sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum preneha veljati prvi dan dvanajstega meseca po datumu uradnega obvestila.

                  Člen FINPROV.9: Verodostojna besedila

               Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku. Do 30. aprila 2021 se vse jezikovne različice Sporazuma dokončno pravno pregledajo. Ne glede na prejšnji stavek se postopek končne pravne revizije angleške različice Sporazuma zaključi najpozneje do dneva iz člena FINPROV.11(1) [Začetek veljavnosti in začasna uporaba], če je ta dan pred 30. aprilom 2021.

               Jezikovne različice, ki izhajajo iz zgoraj navedenega postopka končne pravnega pregleda, ab initio nadomestijo podpisane različice Sporazuma ter se pripravijo kot verodostojne in dokončne z izmenjavo diplomatskih not med pogodbenicama.

                  Člen FINPROV.10: Prihodnji pristopi k Uniji

               1.
                     Unija obvesti Združeno kraljestvo o kakršni koli novi prošnji tretje države za pristop k Uniji.

               2.
                     Unija si v pogajanjih s tretjo državo glede pristopa te države k Uniji
                  86
               , prizadeva:

               (a) na zahtevo Združenega kraljestva, kolikor je mogoče, zagotoviti vse informacije v zvezi s katero koli zadevo, ki jo zajema ta sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum; ter

               (b) upoštevati vse pomisleke, ki jih je izrazilo Združeno kraljestvo.

               3.
                     Partnerski svet dovolj zgodaj pred datumom pristopa tretje države preuči vse učinke pristopa tretje države k Uniji na ta sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum.

               4.
                     Če je potrebno, Združeno kraljestvo in Unija pred začetkom veljavnosti sporazuma o pristopu tretje države k Uniji:

               (a) spremenita ta sporazum ali kakršen koli dopolnilni sporazum,

               (b) s sklepom Partnerskega sveta uveljavita vse druge potrebne prilagoditve ali prehodne ureditve v zvezi s tem sporazumom ali kakršnim koli dopolnilnim sporazumom;

               (c) v okviru Partnerskega sveta odločita, ali:

               (i) se uporablja člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] za državljane te tretje države; ali

               (ii) se vzpostavi prehodna ureditev v zvezi s členom VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] v zvezi s to tretjo državo in njenimi državljani po pristopu k Uniji.

               5.
                     Če do začetka veljavnosti sporazuma o pristopu zadevne tretje države k Uniji odločitev iz točke (c)(i) ali (ii) odstavka 4 ni sprejeta, se člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] ne uporablja za državljane te tretje države.

               6.
                     Če Partnerski svet določi prehodne ureditve iz točke (c)(ii) odstavka 4, določi njihovo trajanje. Partnerski svet lahko podaljša trajanje teh prehodnih ureditev.

               7.
                     Pred iztekom prehodnih ureditev iz točke (c)(ii) odstavka 4 Partnerski svet odloči, ali se člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] državljanov te tretje države uporablja od konca prehodnih ureditev. Če take odločitve ni, se člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] ne uporablja za državljane te tretje države od konca prehodnih ureditev.

               8.
                     Točka (c) odstavka 4 in odstavki 5 do 7 ne posegajo v pristojnosti Unije v skladu z njeno nacionalno zakonodajo.

               9.
                     Pojasniti je treba, da se ta sporazum brez poseganja v točko (c) odstavka 4 in odstavke 5 do 7 za novo državo članico Unije uporablja od dne pristopa te nove države članice k Uniji.

                  Člen FINPROV.10A: Vmesna določba za prenos osebnih podatkov Združenemu kraljestvu

               1.
                     Za določeno obdobje se prenos osebnih podatkov iz Unije v Združeno kraljestvo ne šteje za prenos v tretjo državo v skladu s pravom Unije, če se uporablja zakonodaja Združenega kraljestva o varstvu podatkov 31. decembra 2020, kakor je bila ohranjena in vključena v pravo Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena z uredbami o varstvu podatkov, zasebnosti in elektronski komunikaciji (spremembe itd.) (izstop iz EU) iz leta 2019
                  87
                (v nadaljnjem besedilu: veljavna ureditev varstva podatkov), v kateri je bilo določeno, da Združeno kraljestvo ne izvršuje določenih pooblastil brez dogovora z Unijo v okviru Partnerskega sveta.

               2.
                     Ob upoštevanju odstavkov 3 do 11 se odstavek 1 uporablja tudi za prenose osebnih podatkov z Islandije, Kneževine Lihtenštajn in Kraljevine Norveške v Združeno kraljestvo v navedenem obdobju v skladu s pravom Unije, kot se uporablja v teh državah s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru, podpisanim 2. maja 1992 v Portu, dokler se odstavek 1 uporablja za prenos osebnih podatkov iz Unije v Združeno kraljestvo, pod pogojem, da te države pisno obvestijo obe pogodbenici, da izrecno soglašajo z uporabo te določbe.

               3.
                     V tem členu „določena pooblastila“ pomenijo pooblastila za:

               (a)sprejetje predpisov v skladu z oddelki 17A, 17C in 74A zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov iz leta 2018;

               (b)izdajo novega dokumenta s standardnimi klavzulami o varstvu podatkov v skladu z oddelkom 119A zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov iz leta 2018;

               (c)odobritev novega osnutka kodeksa ravnanja v skladu s členom 40(5) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva, ki ni kodeks ravnanja, na katerega se ni mogoče sklicevati pri zagotavljanju ustreznih zaščitnih ukrepov za prenose osebnih podatkov v tretjo državo v skladu s členom 46(2)(e) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva;

               (d)odobritev novih mehanizmov certificiranja v skladu s členom 42(5) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva, razen mehanizmov certificiranja, na katere se ni mogoče zanašati za zagotovitev ustreznih zaščitnih ukrepov za prenose osebnih podatkov v tretjo državo v skladu s členom 46(2)(f) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva;

               (e)odobritev novih zavezujočih poslovnih pravil v skladu s členom 47 Splošne uredbe o varstvu podatkov v Združenem kraljestvu;

               (f)odobritev novih pogodbenih klavzul iz člena 46(3)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva; ali

               (g)odobritev novih upravnih ureditev iz člena 46(3)(b) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva.

               4.
                     “Navedeno obdobje" se začne na dan začetka veljavnosti tega sporazuma in se ob upoštevanju odstavka 5 konča:

               (a)na dan, ko Evropska komisija sprejme sklepe o ustreznosti v zvezi z Združenim kraljestvom v skladu s členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680 in členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679, ali

               (b)na datum štirih mesecev po začetku določenega obdobja, ki se podaljša za nadaljnja dva meseca, razen če temu nasprotuje ena od pogodbenic;

               kar nastopi prej.

               5.
                     Ob upoštevanju odstavkov 6 in 7, če Združeno kraljestvo v navedenem obdobju spremeni veljavni režim varstva podatkov ali izvaja določena pooblastila brez soglasja Unije v Partnerskem svetu, se navedeno obdobje konča na dan, ko se pooblastila izvajajo ali sprememba začne veljati.

               6.
                     Sklicevanje na izvajanje določenih pooblastil iz odstavkov 1 in 5 ne vključuje izvrševanja takšnih pooblastil, katerih učinek je omejen na uskladitev z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu podatkov.

               7.
                     Kar koli, kar bi bilo sicer sprememba veljavne ureditve varstva podatkov, ki je:

               (a)sklenjena s soglasjem Unije v okviru Partnerskega sveta; ali

               (b)omejena na uskladitev z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu podatkov;

               se ne obravnava kot sprememba veljavne ureditve varstva podatkov za namene odstavka 5 in bi moralo biti namesto tega obravnavano kot del veljavne ureditve varstva podatkov za namene odstavka 1.

               8.
                     Za namene odstavkov 1, 5 in 7 „dogovor z Unijo v okviru Partnerskega sveta“ pomeni:

               (a)sklep Partnerskega sveta, kot je opisan v odstavku 11; ali

               (b)obstajajoč dogovor, kot je opisano v odstavku 10.

               9.
                     Če Združeno kraljestvo Unijo uradno obvesti, da namerava izvrševati določena pooblastila, ali predlaga spremembo veljavne ureditve varstva podatkov, lahko katera koli pogodbenica v petih delovnih dneh zahteva sestanek Partnerskega sveta, ki se mora začeti v dveh tednih od take zahteve.

               10.
                     Če se tak sestanek ne zahteva, se šteje, da je Unija v navedenem obdobju dala soglasje k takemu izvajanju ali spremembi.

               11.
                     Če se tak sestanek zahteva, Partnerski svet na tem sestanku preuči predlagano izvrševanje ali spremembo in lahko sprejme sklep, v katerem navede, da se strinja z izvrševanjem ali spremembo v navedenem obdobju.

               12.
                     Združeno kraljestvo, kolikor je to razumno mogoče, Unijo uradno obvesti, ko v navedenem obdobju sprejme nov instrument, na katerega se je mogoče sklicevati za prenos osebnih podatkov tretji državi v skladu s členom 46(2)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva ali oddelkom 75(1)(a) zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov iz leta 2018 v navedenem obdobju. Po uradnem obvestilu Združenega kraljestva v skladu s tem odstavkom lahko Unija zahteva sestanek Partnerskega sveta, na katerem se razpravlja o zadevnem instrumentu.

               13.
                     Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za spore v zvezi z razlago in uporabo tega člena.

                  Člen FINPROV.11: Začetek veljavnosti in začasna uporaba

               1.
                     Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenici obvestita, da sta zaključili svoje notranje zahteve in postopke za potrditev svojega soglasja za sprejem obveznosti.

               2.
                     Pogodbenici soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od 1. januarja 2021, če sta se pred tem datumom medsebojno uradno obvestili, da so zaključene njune notranje zahteve in postopki, potrebni za začasno uporabo. Začasna uporaba preneha na enega od naslednjih datumov, pri čemer se upošteva zgodnejši datum:

               (a)28. Februar 2021 ali drug datum, ki ga določi Partnerski svet; ali

               (b)dan iz odstavka 1.

               3.
                     Od datuma začetka začasne uporabe tega sporazuma pogodbenici razumeta sklicevanja v tem sporazumu na „datum začetka veljavnosti tega sporazuma“ ali na „začetek veljavnosti tega sporazuma“ kot sklicevanja na datum, od katerega se ta sporazum začasno uporablja.

               PRILOGE

               PRILOGA INST:  POSLOVNIK PARTNERSKEGA SVETA IN ODBOROV

               Pravilo 1

               Predsednik

               1.
                     Unija in Združeno kraljestvo druga drugo uradno obvestita o imenu, položaju in kontaktnih podatkih svojih imenovanih sopredsednikov. Šteje se, da ima sopredsednik pooblastilo za zastopanje Unije oziroma Združenega kraljestva, dokler se drugi pogodbenici ne pošlje uradno obvestilo o novem sopredsedniku.

               2.
                     Odločitve sopredsednikov, določenih v tem poslovniku, se sprejmejo soglasno.

               3.
                     Sopredsednika lahko za določeno sejo nadomesti pooblaščenec. Sopredsednik ali njegov pooblaščenec o pooblastitvi čim prej uradno obvesti drugega sopredsednika in sekretariat Partnerskega sveta. Sklicevanja na sopredsednika v tem poslovniku se razumejo tako, da vključujejo pooblaščenca.

               Pravilo 2

               Sekretariat

               Sekretariat Partnerskega sveta (v nadaljnjem besedilu: sekretariat) sestavljata uradnik Unije in uradnik vlade Združenega kraljestva. Sekretariat opravlja naloge, ki so mu dodeljene s tem poslovnikom.

               Unija in Združeno kraljestvo druga drugo uradno obvestita o imenu, položaju in kontaktnih podatkih uradnika, ki je član sekretariata Partnerskega sveta za Unijo oziroma Združeno kraljestvo. Šteje se, da ta uradnik še naprej deluje kot član sekretariata za Unijo ali Združeno kraljestvo do datuma, ko Unija ali Združeno kraljestvo uradno obvesti o novem članu.

               Pravilo 3

               Seje

               1.
                     Vsako sejo Partnerskega sveta skliče sekretariat, o datumu in uri pa se dogovorita sopredsednika. Kadar Unija ali Združeno kraljestvo prek sekretariata pošlje zahtevo za sejo, si Partnerski svet prizadeva, da se sreča v 30 dneh od take zahteve ali prej v primerih, določenih v tem sporazumu.

               2.
                     Seje Partnerskega sveta potekajo izmenično v Bruslju in Londonu, razen če se sopredsednika odločita drugače.

               3.
                     Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko sopredsednika dogovorita, da bo seja Partnerskega sveta potekala prek video- ali telekonference.

               Pravilo 4

               Udeležba na sejah

               1.
                     Unija in Združeno kraljestvo se v razumnem časovnem obdobju pred vsako sejo prek sekretariata obvestita o predvideni sestavi svojih delegacij ter navedeta ime in položaj vsakega člana delegacije.

               2.
                     Sopredsednika lahko po potrebi soglasno povabita strokovnjake (tj. nevladne uradnike) k udeležbi na sejah Partnerskega sveta, da zagotovijo informacije o posebnih temah in le za dele seje, na katerih se razpravlja o takih posebnih temah.

               Pravilo 5

               Dokumenti

               Pisni dokumenti, na katerih temeljijo razprave Partnerskega sveta, so oštevilčeni in jih sekretariat razpošlje Uniji in Združenemu kraljestvu.

               Pravilo 6

               Dopisi

               1.
                     Unija in Združeno kraljestvo pošljeta svoje dopise, naslovljene na Partnerski svet, prek sekretariata. Taki dopisi se lahko pošljejo v kakršni koli obliki pisne komunikacije, tudi po elektronski pošti.

               2.
                     Sekretariat zagotovi, da se dopisi, naslovljeni na Partnerski svet, vročijo sopredsednikoma in po potrebi razpošljejo v skladu s pravilom 5.

               3.
                     Vsi dopisi sopredsednikov ali dopisi, naslovljeni neposredno na njiju, se posredujejo sekretariatu in po potrebi razpošljejo v skladu s pravilom 5.

               Pravilo 7

               Dnevni red sej

               1.
                     Sekretariat za vsako sejo pripravi osnutek začasnega dnevnega reda. Ta se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje sopredsednikoma najpozneje 10 dni pred datumom seje.

               2.
                     Začasni dnevni red vključuje točke, ki sta jih zahtevala Unija ali Združeno kraljestvo. Take zahteve se skupaj z ustreznimi dokumenti pošljejo sekretariatu najpozneje 15 dni pred začetkom seje.

               3.
                     Sopredsednika najpozneje pet dni pred datumom seje določita začasni dnevni red seje.

               4.
                     Partnerski svet na začetku vsake seje sprejme dnevni red. Na zahtevo Unije ali Združenega kraljestva se lahko točka, ki ni vključena na začasni dnevni red, s soglasjem vključi na dnevni red.

               5.
                     Sopredsednika lahko v medsebojnem soglasju skrajšata ali podaljšata roke iz odstavkov 1 do 3, da se upoštevajo potrebe posameznih zadev.

               Pravilo 8

               Zapisnik

               1.
                     Uradnik, ki opravlja naloge člana sekretariata pogodbenice, ki je gostiteljica seje, v 15 dneh po koncu seje pripravi osnutek zapisnika vsake seje, razen če sopredsednika odločita drugače. Osnutek zapisnika se pošlje članu sekretariata druge pogodbenice, da poda pripombe. Slednji lahko predloži pripombe v 7 dneh od datuma prejema osnutka zapisnika.

               2.
                     Zapisnik praviloma povzema vsako točko dnevnega reda in po potrebi navaja:

               (a)dokumente, predložene Partnerskemu svetu;

               (b)izjave, za katere je eden od sopredsednikov zahteval, da se vnesejo v zapisnik, in

               (c)sprejeti sklepi, dana priporočila, dogovorjene izjave in zaključki, sprejeti v zvezi s posameznimi točkami.

               3.
                     Zapisnik v prilogi vsebuje seznam udeležencev, v katerem so za vsako delegacijo navedena imena in položaji vseh posameznikov, ki so se udeležili seje.

               4.
                     Sekretariat prilagodi osnutek zapisnika na podlagi prejetih pripomb in sopredsednika osnutek zapisnika, kakor je bil revidiran, odobrita v 28 dneh od datuma seje ali do katerega koli drugega datuma, o katerem se dogovorita sopredsednika. Po potrditvi člani sekretariata različici zapisnika overijo s podpisom. Unija in Združeno kraljestvo prejmeta po eno od teh verodostojnih različic. Sopredsednika se lahko dogovorita, da je ta zahteva izpolnjena s podpisom in izmenjavo elektronskih izvodov.

               Pravilo 9

               Sklepi in priporočila

               1.
                     V obdobju med sejami lahko Partnerski svet sprejme sklepe ali priporočila s pisnim postopkom. Sopredsednik pisno predstavi besedilo osnutka sklepa ali priporočila drugemu sopredsedniku v delovnem jeziku Partnerskega sveta. Druga pogodbenica ima na voljo en mesec ali katero koli daljše obdobje, ki ga določi pogodbenica predlagateljica, da izrazi soglasje k osnutku sklepa ali priporočila. Če druga pogodbenica ne izrazi svojega soglasja, se o predlaganem sklepu ali priporočilu razpravlja in se lahko sprejme na naslednji seji Partnerskega sveta. Osnutki sklepov ali priporočil se štejejo za sprejete, ko druga pogodbenica izrazi svoje soglasje in se zabeležijo v zapisnik naslednje seje Partnerskega sveta v skladu s pravilom 8.

               2.
                     Kadar Partnerski svet sprejme sklepe ali priporočila, se v naslov takih aktov vstavi beseda „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat evidentira vse sklepe ali priporočila pod serijsko številko in s sklicevanjem na datum sprejetja.

               3.
                     V sklepih, ki jih sprejme Partnerski svet, je določen datum začetka njihove veljavnosti.

               4.
                     Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Partnerski svet, se sestavijo v verodostojnih jezikih v dveh izvodih, podpišeta jih sopredsednika, sekretariat pa jih pošlje Uniji in Združenemu kraljestvu takoj po podpisu. Sopredsednika se lahko dogovorita, da je zahteva po podpisu izpolnjena s podpisom in izmenjavo elektronskih izvodov.

               Pravilo 10

               Preglednost

               1.
                     Sopredsednika se lahko dogovorita, da se Partnerski svet sestane javno.

               2.
                     Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Partnerskega sveta v svojem uradnem listu ali na spletu.

               3.
                     Če Unija ali Združeno kraljestvo Partnerskemu svetu predloži zaupne ali pred razkritjem zaščitene informacije v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot zaupne.

               4.
                     Začasni dnevni redi sej se objavijo pred sejo Partnerskega sveta. Zapisniki sej se objavijo po njihovi odobritvi v skladu s pravilom 8.

               5.
                     Dokumenti iz odstavkov 2 do 4 se objavijo v skladu z veljavnimi pravili obeh pogodbenic o varstvu podatkov.

               Pravilo 11

               Jeziki

               1.
                     Uradni jeziki Partnerskega sveta so uradni jeziki Unije in Združenega kraljestva.

               2.
                     Delovni jezik Partnerskega sveta je angleščina. Razprave Partnerskega sveta temeljijo na dokumentih, pripravljenih v angleščini, razen če se sopredsednika odločita drugače.

               3.
                     Partnerski svet sprejme sklepe o spremembi ali razlagi Sporazuma v jezikih verodostojnih besedil Sporazuma. Vsi drugi sklepi Partnerskega sveta, vključno s tistimi, s katerimi se spreminja ta poslovnik, se sprejmejo v delovnem jeziku iz odstavka 2.

               Pravilo 12

               Stroški

               1.
                     Unija in Združeno kraljestvo krijeta svoje stroške, ki nastanejo z udeležbo na sejah Partnerskega sveta.

               2.
                     Stroške, povezane z organizacijo sej in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.

               3.
                     Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah v delovni jezik Partnerskega sveta in iz njega krije pogodbenica, ki zahteva tolmačenje.

               3.
                     Vsaka pogodbenica je odgovorna za prevod sklepov in drugih dokumentov v svoje uradne jezike, če je to potrebno v skladu s pravilom 11, in krije stroške, povezane s temi prevodi.

               Pravilo 13

               Odbori

               1.
                     Brez poseganja v odstavek 2 tega pravila se pravila 1 do 12 smiselno uporabljajo za odbore.

               2.
                     Odbori obvestijo Partnerski svet dovolj zgodaj pred sejami o svojih časovnih razporedih in dnevnih redih sej ter mu poročajo o rezultatih in sklepih s sej.

               PRILOGA ORIG-1:UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK

               Opomba 1

               Splošna načela

               1.V tej prilogi so določena splošna pravila za veljavne zahteve iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] iz točke (c) člena ORIG 3(1) [Splošne zahteve] tega sporazuma.

               2.V tej prilogi in Prilogi ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] so zahteve za izdelek s poreklom v skladu s točko (c) člena ORIG.3(1) [Splošne zahteve] tega sporazuma sprememba tarifne uvrstitve, proizvodni postopek, največja vrednost ali teža materialov brez porekla ali katera koli druga zahteva iz te priloge in Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               3.Sklicevanje na težo v pravilu o poreklu za določen izdelek pomeni neto težo, ki je teža materiala ali izdelka in ne vključuje teže kakršne koli embalaže.

               4.Ta priloga in Priloga ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] temeljita na harmoniziranem sistemu, kakor je bil spremenjen 1. januarja 2017.

               Opomba 2

               Struktura seznama pravil o poreklu za določen izdelek

               1.Opombe k oddelkom ali poglavjem se po potrebi berejo v povezavi s pravili o poreklu za določen izdelek, ki se uporabljajo za ustrezni oddelek, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko.

               2.Vsako pravilo o poreklu za določen izdelek iz stolpca 2 Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] se uporablja za ustrezen izdelek iz stolpca 1 Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               3.Če za izdelek veljajo alternativna pravila o poreklu za določen izdelek, je izdelek izdelek s poreklom v pogodbenici, če izpolnjuje eno od alternativnih pravil.

               4.Če za izdelek velja pravilo o poreklu za določen izdelek, ki vključuje več zahtev, je izdelek izdelek s poreklom v pogodbenici le, če izpolnjuje vse te zahteve.

               5.V tej prilogi in Prilogi ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„oddelek“ pomeni oddelek harmoniziranega sistema;

               (b)„poglavje“ pomeni prvi dve številki v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega sistema;

               (c)„tarifna številka“ pomeni prve štiri številke v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega sistema; in

               (d)„tarifna podštevilka“ pomeni prvih šest številk v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega sistema.

               2.V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje kratice:

               „SP“ pomeni izdelavo iz materialov brez porekla iz katerega koli poglavja, razen iz poglavja izdelka; to pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, uvrstiti v poglavje (2-mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni poglavje izdelka (tj. sprememba poglavja).

               „STŠ“ pomeni izdelavo iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka; to pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, uvrstiti v tarifno številko (4-mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni tarifna številka izdelka (tj. sprememba tarifne številke).

               „STPŠ“ pomeni izdelavo iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz tarifne podštevilke izdelka; to pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, uvrstiti v tarifno podštevilko (6-mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni tarifna podštevilka izdelka (tj. sprememba tarifne podštevilke).

               Opomba 3

               Uporaba pravil o poreklu za določen izdelek

               1.Člen ORIG.3(2) [Splošne zahteve] tega sporazuma o izdelkih, ki so pridobili status izdelka s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen v isti tovarni v pogodbenici, v kateri se izdelki uporabljajo.

               2.Če pravilo o poreklu za določen izdelek izrecno izloča določen material brez porekla ali določa, da vrednost oziroma teža določenega materiala brez porekla ne sme presegati določenega praga, se ti pogoji ne uporabljajo za materiale brez porekla, uvrščene drugje v harmoniziranem sistemu.

               3.Primer 1: Ko pravilo za buldožerje (tarifna podštevilka HS 8429.11) zahteva: „STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke 84.31, deli, primerni za uporabo samo s stroji iz tarifnih številk 84.25 do 84.30“, uporaba materialov brez porekla, uvrščenih drugje kot v 84.29 in 84.31– kot so vijaki (tarifna številka HS 73.18), izolirane žice in električni vodniki (tarifna številka HS 85.44) ter razna elektronika (poglavje HS 85) – ni omejena.

               Primer 2: Ko pravilo za tarifno številko 35.05 (dekstrini in drugi modificirani škrobi; lepila na osnovi škrobov itd.) zahteva: „STŠ, razen iz tarifne številke 11.08 brez porekla“, uporaba materialov brez porekla, uvrščenih drugje kot v 11.08 (škrob, inulin), kot so materiali iz poglavja 10 (žita), ni omejena.

               4.Če pravilo o poreklu za določen izdelek določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, to ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo izpolniti tega pravila.

               Opomba 4

               Izračun največje vrednosti materialov brez porekla

               V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII GATT 1994;

               (b)„cena EXW“ ali „cena franko tovarna“ pomeni:

               (I)ceno, ki je plačana ali jo je treba plačati za izdelek proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vseh drugih stroškov, nastalih pri izdelavi izdelka, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; ali

               (II)če cena ni plačana ali je ni treba plačati ali če v dejanski plačani ceni niso upoštevani vsi stroški, povezani z izdelavo izdelka, ki dejansko nastanejo pri izdelavi izdelka, vrednost vseh uporabljenih materialov in vseh drugih stroškov, nastalih pri izdelavi izdelka v pogodbenici izvoznici:

               (A)vključno s stroški prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom, ki ga je mogoče utemeljeno pripisati izdelku; ter

               (B)brez stroškov prevoza in zavarovanja ter vseh drugih stroškov, nastalih pri prevozu izdelka, in vseh notranjih dajatev pogodbenice izvoznice, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka.

               (III)Za namene točke (i), kadar je bila zadnja izdelava oddana proizvajalcu podizvajalcu, se izraz „proizvajalec“ v točki (i) nanaša na osebo, ki je podizvajalca zaposlila.

               (c)„MaxMBP“ pomeni največjo vrednost materialov brez porekla, izraženo v odstotkih in izračunano po naslednji formuli:

                       VMBP

               MaxMBP (%) =

                     × 100

                      EXW

               (d)„VMBP“ pomeni vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelka, ki ustreza njegovi carinski vrednosti ob uvozu, vključno s stroški prevoza, po potrebi zavarovanja in pakiranja ter vsemi drugimi stroški, nastalimi pri prevozu materialov v uvozno pristanišče v pogodbenici, v kateri se nahaja proizvajalec izdelka. Kadar vrednost materialov brez porekla ni znana in je ni mogoče ugotoviti, se uporablja prva preverljiva cena, plačana za materiale brez porekla v Uniji ali Združenem kraljestvu; vrednost materialov brez porekla, se za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, lahko izračuna na podlagi formule tehtane povprečne vrednosti ali druge metode vrednotenja zalog v skladu z računovodskimi načeli, ki so splošno sprejeta v pogodbenici.

               Opomba 5

               Opredelitev postopkov iz oddelkov V do VII Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek]

               V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„biotehnološki postopek“ pomeni:

               (I)biološko ali biotehnološko gojenje kultur (vključno s celičnimi kulturami), hibridizacijo ali gensko spreminjanje mikroorganizmov (bakterij, virusov (vključno s fagi) itd.) ali človeških, živalskih ali rastlinskih celic; in

               (II)gojenje, izolacijo ali čiščenje celičnih ali medceličnih struktur (kot so izolirani geni, genski fragmenti in plazmidi) ali fermentacijo;

               (b)„sprememba velikosti delcev“ pomeni namerno in nadzorovano spreminjanje velikosti delcev izdelka, ki ni zgolj drobljenje ali stiskanje, zaradi česar nastane izdelek z določeno velikostjo delcev, določeno porazdelitvijo velikosti delcev ali določeno površino, kar je pomembno za namene nastalega izdelka, ter z drugačnimi fizikalnimi ali kemijskimi lastnostmi kot pri vhodnih materialih;

               (c)„kemijska reakcija“ pomeni postopek (vključno z biokemično obdelavo), v katerem nastane molekula z novo strukturo, in sicer z razbitjem obstoječih in tvorjenjem novih medmolekulskih vezi ali spremembo prostorske razporeditve atomov v molekuli, razen naslednjih postopkov, ki se za namene te opredelitve ne štejejo za kemijske reakcije:

               (I)raztapljanje v vodi ali drugih topilih;

               (II)izločanje topil, vključno z vodo; ali

               (III)dodajanje ali izločanje kristalne vode;

               (d)„destilacija“ pomeni:

               (I)atmosfersko destilacijo: postopek ločevanja, pri katerem se nafta v destilacijskem stolpu pretvarja v frakcije glede na vrelišče, para pa se nato kondenzira v različne utekočinjene frakcije; proizvodi, pridobljeni z destilacijo nafte, lahko vključujejo utekočinjeni naftni plin, primarni bencin, motorni bencin, kerozin, dizelsko ali kurilno olje, lahka plinska olja in mazalno olje; ter

               (II)vakuumsko destilacijo: destilacijo pri tlaku, ki je nižji od atmosferskega, vendar ne tako nizek, da bi bila destilacija razvrščena kot molekularna destilacija; vakuumska destilacija se uporablja za destiliranje materialov z visokim vreliščem in toplotno občutljivih materialov, kot so težki destilati nafte, za proizvodnjo lahkih do težkih vakuumskih plinskih olj in ostanka pri destilaciji;

               (e)„ločevanje izomerov“ pomeni izolacijo ali ločevanje izomerov iz mešanice izomerov;

               (f)„mešanje in združevanje“ pomeni namerno in sorazmerno nadzorovano mešanje ali združevanje (vključno z razprševanjem) materialov, razen dodajanja razredčil, zgolj zaradi skladnosti s predhodno določenimi specifikacijami, katerega rezultat je izdelava izdelka s fizikalnimi ali kemijskimi lastnostmi, ki so pomembne za namene ali uporabe izdelka ter so drugačne kot pri vhodnih materialih;

               (g)„izdelava standardnih materialov“ (vključno s standardnimi raztopinami) pomeni izdelavo pripravkov, primernih za analizo, umerjanje ali referenco, z natančnimi stopnjami čistosti ali razmerji, ki jih potrdi proizvajalec; ter

               (h)„prečiščevanje“ pomeni postopek, s katerim se izloči vsaj 80 % vsebnosti obstoječih nečistoč ali s katerim se zmanjšajo ali izločijo nečistoče, rezultat pa je blago, primerno za eno ali več naslednjih uporab:

               (I)farmacevtske, zdravstvene, kozmetične, veterinarske ali prehranske snovi;

               (II)kemični izdelki in reagenti za analitske, diagnostične ali laboratorijske uporabe;

               (III)elementi in sestavni deli za uporabo v mikroelektroniki;

               (IV)specializirane optične uporabe;

               (V)biotehnična uporaba, npr. pri gojenju celic, genski tehnologiji ali kot katalizator;

               (VI)prenašalci, ki se uporabljajo v postopku ločevanja; ali

               (VII)uporaba na jedrskem področju.

               Opomba 6

               Opredelitve pojmov, uporabljenih v oddelku XI Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek]

               V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)„umetna in sintetična rezana vlakna“ pomenijo pramene iz sintetičnih ali umetnih filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 55.01 do 55.07;

               (b)„naravna vlakna“ pomenijo vlakna, ki niso sintetična ali umetna, katerih uporaba je omejena na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače določeno, vključujejo vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, toda nepredena; naravna vlakna vključujejo konjsko žimo iz tarifne številke 05.11, svilo iz tarifnih številk 50.02 in 50.03, volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 51.01 do 51.05, bombažna vlakna iz tarifnih številk 52.01 do 52.03 ter druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 53.01 do 53.05;

               (c)„tiskanje“ pomeni tehniko, pri kateri se tekstilnemu substratu z uporabo sit, valjev ali digitalnih ali prenosnih tehnik trajno doda objektivno ocenjena funkcija, kot je barva, vzorec ali tehnična učinkovitost; in

               (d)„tiskanje (kot samostojen postopek)“ pomeni tehniko, pri kateri se tekstilnemu substratu z uporabo sit, valjev ali digitalnih ali prenosnih tehnik trajno doda objektivno ocenjena funkcija, kot je barva, vzorec ali tehnična učinkovitost, skupaj z vsaj dvema postopkoma za pripravo ali dodelavo (kot so čiščenje, beljenje, merceriziranje, termofiksiranje, svetljenje, kalandiranje, obdelava za obstojnost proti krčenju, trajna dodelava, dekatiranje, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov, striženje, smojenje, uporaba zračnega bobna, raztezanje, valjanje, parjenje in krčenje ter mokro dekatiranje), če vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

               Opomba 7

               Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, ki vsebujejo dva ali več osnovnih tekstilnih materialov

               1.V tej opombi so osnovni tekstilni materiali naslednji:

               (a)svila;

               (b)volna;

               (c)groba živalska dlaka;

               (d)fina živalska dlaka;

               (e)konjska žima;

               (f)bombaž;

               (g)materiali za izdelavo papirja in papir;

               (h)lan;

               (i)prava konoplja;

               (j)juta in druga tekstilna ličnata vlakna;

               (k)sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agave;

               (l)kokosova vlakna, abaka, ramija in druga rastlinska tekstilna vlakna;

               (m)sintetični filamenti;

               (n)umetni filamenti;

               (o)elektroprevodni filamenti; uth

               (p)sintetična rezana vlakna iz polipropilena;

               (q)sintetična rezana vlakna iz poliestra;

               (r)sintetična rezana vlakna iz poliamida;

               (s)sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila;

               (t)sintetična rezana vlakna iz poliimida;

               (u)sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena;

               (v)sintetična rezana vlakna iz poli (fenilen sulfida);

               (w)sintetična rezana vlakna iz poli (vinil klorida);

               (x)druga sintetična rezana vlakna;

               (y)umetna rezana vlakna iz viskoze;

               (``)druga umetna rezana vlakna;

               (aa)preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo;

               (bb)preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vključno z ovito prejo;

               (cc)izdelki iz tarifne številke 56.05 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine največ 5 mm, pri čemer je jedro vstavljeno med dva plastična sloja s prozornim ali barvnim lepilom;

               (dd)drugi izdelki iz tarifne številke 56.05;

               (ee)steklena vlakna; in

               (ff)kovinska vlakna.

               2.Sklic na to opombo v Prilogi ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] pomeni, da se zahteve iz stolpca 2 ne uporabljajo kot dovoljeno odstopanje za osnovne tekstilne materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, če:

               (a)izdelek vsebuje dva ali več osnovnih tekstilnih materialov; in

               (b)skupna teža osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne presega 10 % skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov.

               Primer: Za volneno tkanino iz tarifne številke 51.12, ki vsebuje volneno prejo iz tarifne številke 51.07, sintetično prejo iz rezanih vlaken iz tarifne številke 55.09 in materiale, ki niso osnovni tekstilni materiali, se lahko uporablja volnena preja brez porekla, ki ne izpolnjuje zahteve iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek], ali sintetična preja brez porekla, ki ne izpolnjuje zahteve iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek], ali kombinacija obeh, če njuna skupna teža ne presega 10 % teže vseh osnovnih tekstilnih materialov.

               3.Ne glede na opombo 7.2(b) je za izdelke, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo,“ največje dovoljeno odstopanje 20 %. Vendar delež ostalih osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne sme presegati 10 %.

               4.Ne glede na opombo 7.2(b) je za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine največ 5 mm, pri čemer je jedro vstavljeno med dva plastična sloja s prozornim ali barvnim lepilom;“ največje dovoljeno odstopanje 30 %. Vendar delež ostalih osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne sme presegati 10 %.

               Opomba 8

               Druga dovoljena odstopanja, ki se uporabljajo za nekatere tekstilne izdelke

               1.Sklic na to opombo v Prilogi ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] pomeni, da se tekstilni materiali brez porekla (razen podlog in medvlog), ki ne izpolnjujejo zahtev iz stolpca 2 za gotov tekstilni izdelek, lahko uporabljajo, če so uvrščeni v drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka EXW.

               2.Materiali brez porekla, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, se lahko prosto uporabljajo pri proizvodnji tekstilnih izdelkov, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.

               Primer: Če zahteva iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] določa, da se za neki tekstilni izdelek (kot so hlače) uporabi preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov brez porekla (kot so gumbi), ker kovinski predmeti niso uvrščeni v poglavja 50 do 63. Iz istih razlogov to ne preprečuje uporabe zadrg brez porekla, četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.

               3.Če zahteva iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] določa največjo vrednost materialov brez porekla, se pri izračunu vrednosti materialov brez porekla upošteva vrednost materialov brez porekla, ki niso uvrščeni v poglavja 50 do 63.

               Opomba 9

               Kmetijski proizvodi

               Kmetijski proizvodi, uvrščeni v oddelek II harmoniziranega sistema in tarifno številko 24.01, ki se pridelujejo ali pobirajo na ozemlju pogodbenice, se obravnavajo kot izdelki s poreklom z ozemlja navedene pogodbenice, tudi če so pridobljeni iz semen, čebulic, podlag, potaknjencev, cepičev, cepljenk, poganjkov, brstov ali drugih živih delov rastlin, uvoženih iz tretje države.

               PRILOGA ORIG-2: PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK

                        Stolpec 1

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017), vključno s poimenovanjem

                        Stolpec 2

                        Pravilo o poreklu za določen izdelek

                        ODDELEK I

                        ŽIVE ŽIVALI; PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA

                        Poglavje 1

                        Žive živali

                        01.01–01.06

                        Vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene.

                        Poglavje 2

                        Meso in užitni klavnični proizvodi

                        02.01-02.10

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 3

                        Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji

                        03.01-03.08

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 4

                        Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

                        04.01-04.10

                        Izdelava, pri kateri:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni; in

                        – skupna teža materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        Poglavje 5

                        Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

                        05.01-05.11

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        ODDELEK II

                        RASTLINSKI PROIZVODI

                        Poglavje 6

                        Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje

                        06.01-06.04

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 7

                        Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji

                        07.01-07.14

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 8

                        Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali melon

                        08.01-08.14

                        Izdelava, pri kateri:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 8 v celoti pridobljeni ter

                        – skupna teža materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        Poglavje 9

                        Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe

                        09.01-09.10

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        Poglavje 10

                        Žita

                        10.01-10.08

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 11

                        Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten

                        11.01-11.09

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 10 in 11, tarifnih številk 07.01, 07.14, 23.02 do 23.03 ali tarifne podštevilke 0710.10 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 12

                        Oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma

                        12.01-12.14

                        STŠ

                        Poglavje 13

                        Šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti

                        13.01-13.02

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, pri kateri skupna teža materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        Poglavje 14

                        Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

                        14.01-14.04

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        ODDELEK III

                        MASTI IN OLJA ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA IN PROIZVODI NJIHOVE RAZGRADNJE; PRIPRAVLJENE UŽITNE MASTI; VOSKI ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA

                        Poglavje 15

                        Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora

                        15.01-15.04

                        STŠ

                        15.05-15.06

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        15.07-15.08

                        STPŠ

                        15.09-15.10

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni.

                        15.11-15.15

                        STPŠ

                        15.16-15.17

                        STŠ

                        15.18-15.19

                        STPŠ

                        15.20

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        15.21-15.22

                        STPŠ

                        ODDELEK IV

                        PROIZVODI ŽIVILSKE INDUSTRIJE; PIJAČE, ALKOHOLNE TEKOČINE IN KIS; TOBAK IN TOBAČNI NADOMESTKI

                        Poglavje 16

                        Izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

                        1601.00-1604.18

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1, 2, 3 in 16 v celoti pridobljeni
                           88
                        .

                        1604.19

                        SP

                        1604.20

                        – pripravki iz surimija:

                        SP

                        – Drugo:

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 3 in 16 v celoti pridobljeni
                           89
                        .

                        1604.31-1605.69

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 3 in 16 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 17

                        Sladkorji in sladkorni proizvodi

                        17.01

                        STŠ

                        17.02

                        STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 11.01 do 11.08, 17.01 in 17.03 ne presega 20 % teže izdelka.

                        17.03

                        STŠ

                        17.04

                        – bela čokolada:

                        STŠ, če:

                        (a) so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni in

                        (b) (i) skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka ali

                        (ii) vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 30 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter in

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka.

                        Poglavje 18

                        Kakav in kakavovi proizvodi

                        18.01-18.05

                        STŠ

                        1806.10

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter in

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka.

                        1806.20-1806.90

                        STŠ, če:

                        (a) so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni in

                        (b) (i) skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka ali

                        (ii) vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 30 % cene izdelka EXW.

                        Poglavje 19

                        Proizvodi iz žit, moke, škroba ali mleka; slaščičarski proizvodi

                        19.01-19.05

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz poglavij 2, 3 in 16 ne presega 20 % teže izdelka,

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 10.06 in 11.08 ne presega 20 % teže izdelka, ter

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka.

                        Poglavje 20

                        Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin

                        20.01

                        STŠ

                        20.02-20.03

                        Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni.

                        20.04-20.09

                        STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka.

                        Poglavje 21

                        Razna živila

                        21.01-21.02

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter in

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        2103.10

                        2103.20

                        2103.90

                        STŠ, lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica brez porekla.

                        2103.30

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        21.04-21.06

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter in

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        Poglavje 22

                        Pijače, alkoholne tekočine in kis

                        22.01-22.06

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih številk 22.07 in 22.08, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk 0806.10, 2009.61, 2009.69 v celoti pridobljeni,

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ter

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        22.07

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke 22.08, če so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 ter tarifnih podštevilk 0806.10, 2009.61 in 2009.69 v celoti pridobljeni.

                        22.08-22.09

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih številk 22.07 in 22.08, če so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk 0806.10, 2009.61 in 2009.69 v celoti pridobljeni.

                        Poglavje 23

                        Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali

                        23.01

                        STŠ

                        2302.10-2303.10

                        STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz poglavja 10 ne presega 20 % teže izdelka.

                        2303.20-2308.00

                        STŠ

                        23.09

                        STŠ, če:

                        – so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni,

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 10,01 do 10,04, 10,07 do 10,08, poglavja 11 ter tarifnih številk 23.02 in 23.03 ne presega 20 % teže izdelka in

                        – skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk 17.01 in 17.02 ne presega 20 % teže izdelka.

                        Poglavje 24

                        Tobak in izdelani tobačni nadomestki

                        24.01

                        Izdelava, pri kateri so vsi materiali iz tarifne številke 24.01 v celoti pridobljeni.

                        2402.10

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifne številke 24.01 ne presega 30 % teže uporabljenih materialov iz poglavja 24.

                        2402.20

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tobaka za kajenje iz tarifne podštevilke 2403.19, pri kateri je vsaj 10 mas. % vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 24.01 v celoti pridobljenih.

                        2402.90

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifne številke 24.01 ne presega 30 % teže uporabljenih materialov iz poglavja 24.

                        24.03

                        STŠ, pri kateri je vsaj 10 mas. % vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 24.01 v celoti pridobljenih.

                        ODDELEK V

                        MINERALNI PROIZVODI

                        Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem oddelku glej opombo 5 v Prilogi ORIG-1.

                        Poglavje 25

                        sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement

                        25.01-25.30

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 70 % (EXW).

                        Poglavje 26

                        rude, žlindre in pepeli

                        26.01-26.21

                        STŠ

                        Poglavje 27

                        mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni voski

                        27.01-27.09

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        27.10

                        STŠ, razen biodizla brez porekla iz tarifne podštevilke 3824.99 ali 3826.00,

                        ali

                        izvedeta se destilacija ali kemijska reakcija, če je uporabljeni biodizel (vključno z rastlinskim oljem, obdelanim z vodikom) iz tarifne številke 27.10 ter tarifnih podštevilk 3824.99 in 3826.00 pridobljen z esterifikacijo, transesterifikacijo ali obdelavo z vodikom.

                        27.11-27.15

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        ODDELEK VI

                        PROIZVODI KEMIJSKE INDUSTRIJE ALI PODOBNIH INDUSTRIJ

                        Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem oddelku glej opombo 5 v Prilogi ORIG-1.

                        Poglavje 28

                        anorganski kemijski proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov

                        28.01-28.53

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 29

                        organski kemijski proizvodi

                        2901.10-2905.42

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        2905.43-2905.44

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke 17.02 in tarifne podštevilke 3824.60.

                        2905.45

                        STPŠ, materiali brez porekla iz tarifne podštevilke izdelka pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka EXW,

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        2905.49-2942

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 30

                        Farmacevtski izdelki

                        30.01-30.06

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 31

                        gnojila

                        31.01-31.04

                        STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka EXW,

                        ali

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        31.05

                        – natrijev nitrat

                        – kalcijev cianamid

                        – kalijev sulfat

                        – magnezijev kalijev sulfat

                        STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka EXW,

                        ali

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        – druga

                        STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka EXW in pri katerih vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW,

                        ali

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        Poglavje 32

                        Ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, pigmenti in druge barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne mase; tiskarske barve in črnila

                        32.01-32.15

                        STPŠ;

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 33

                        Eterična olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmetični in toaletni izdelki

                        33.01

                        STPŠ;

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        3302.10

                        STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke 3302.10 pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka EXW.

                        3302.90

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        33.03

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        33.04 -33.07

                        STPŠ;

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 34

                        Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ ter zobarski preparati na osnovi mavca

                        34.01-34.07

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 35

                        Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi

                        35.01-35.04

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz poglavja 4.

                        35.05

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke 11.08.

                        35.06-35.07

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 36

                        Razstreliva; pirotehnični proizvodi; vžigalice; piroforne zlitine; vnetljivi preparati

                        36.01-36.06

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 37

                        Proizvodi za fotografske in kinematografske namene

                        37.01-37.07

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 38

                        Razni kemijski proizvodi

                        38.01-38.08

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        3809.10

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih številk 11.08 in 35.05.

                        3809.91-3822.00

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        38.23

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        3824.10-3824.50

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        3824.60

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk 2905.43 in 2905.44.

                        3824.71-3825.90

                        STPŠ;

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        38.26

                        Izdelava, pri kateri je biodizel pridobljen s transesterifikacijo, esterifikacijo ali obdelavo z vodikom.

                        ODDELEK VII

                        PLASTIČNE MASE IN PROIZVODI IZ PLASTIČNIH MAS; KAVČUK IN PROIZVODI IZ KAVČUKA IN GUME

                        Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem oddelku glej opombo 5 v Prilogi ORIG-1.

                        Poglavje 39

                        Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas

                        39.01-39.15

                        STPŠ,

                        izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali biotehnološki postopek

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        39.16-39.19

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        39.20

                        STPŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        39.21-39.22

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        3923.10-3923.50

                        STPŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        3923.90-3925.90

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        39.26

                        STPŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 40

                        Kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume

                        40.01 - 40.11

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        4012.11-4012.19

                        STPŠ

                        ali

                        protektiranje rabljenih pnevmatik.

                        4012.20-4017.00

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK VIII

                        SUROVE KOŽE Z DLAKO ALI BREZ DLAKE, USNJE, KRZNA IN KRZNENI IZDELKI; SEDLARSKI IN JERMENARSKI IZDELKI; PREDMETI ZA POTOVANJE, ROČNE TORBE IN PODOBNI IZDELKI; IZDELKI IZ ŽIVALSKIH ČREV (RAZEN IZ SVILOPREJKINE NITI)

                        Poglavje 41

                        Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje

                        41.01-4104.19

                        STŠ

                        4104.41-4104.49

                        STPŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk 4104.41 in 4104.49.

                        4105.10

                        STŠ

                        4105.30

                        STPŠ

                        4106.21

                        STŠ

                        4106.22

                        STPŠ

                        4106.31

                        STŠ

                        4106.32-4106.40

                        STPŠ

                        4106.91

                        STŠ

                        4106.92

                        STPŠ

                        41.07-41.13

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 in 4106.92. Materiali brez porekla iz tarifnih podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 ali 4106.92 se lahko uporabijo, če so prej ponovno strojeni.

                        4114.10

                        STŠ

                        4114.20

                        STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 in 4107. Materiali brez porekla iz tarifnih podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 in tarifne številke 41.07 se lahko uporabijo, če so prej ponovno strojeni.

                        41.15

                        STŠ

                        Poglavje 42

                        Usnjeni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)

                        42.01-42.06

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 43

                        Naravno in umetno krzno; krzneni izdelki

                        4301.10-4302.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        4302.30

                        STPŠ

                        43.03-43.04

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK IX

                        LES IN LESNI IZDELKI; OGLJE; PLUTA IN PLUTASTI IZDELKI; IZDELKI IZ SLAME, ESPARTA ALI DRUGIH MATERIALOV ZA PLETARSTVO; KOŠARSKI IN PLETARSKI IZDELKI

                        Poglavje 44

                        Les in lesni izdelki; lesno oglje

                        44.01-44.21

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 45

                        pluta in plutasti izdelki

                        45.01-45.04

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 46

                        Izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

                        46.01-46.02

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK X

                        CELULOZA, LESNA ALI IZ DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH MATERIALOV; PAPIR IN KARTON ZA RECIKLIRANJE (ODPADKI IN OSTANKI); PAPIR IN KARTON, PAPIRNI IZDELKI IN KARTONSKI IZDELKI

                        Poglavje 47

                        Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir in karton za recikliranje (odpadki in ostanki)

                        47.01-47.07

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 48

                        Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona

                        48.01-48.23

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 49

                        Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične

                        industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti

                        49.01-49.11

                        STŠ

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XI

                        TEKSTIL IN TEKSTILNI IZDELKI

                        Opomba k oddelku: Za opredelitve pojmov glede dovoljenih odstopanj, ki se uporabljajo za nekatere izdelke iz tekstilnih materialov glej opombe 6, 7 in 8 v Prilogi ORIG-1.

                        Poglavje 50

                        svila

                        50.01-50.02

                        STŠ

                        50.03

                        – mikani ali česani:

                        Mikanje ali česanje svilenih odpadkov.

                        – Drugo:

                        STŠ

                        50.04-50.05

                        Predenje naravnih vlaken,

                        ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s predenjem,

                        ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s sukanjem

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        50.06

                        – Svilena preja in preja, spredena iz svilenih odpadkov:

                        Predenje naravnih vlaken,

                        ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s predenjem,

                        ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s sukanjem

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        – Svileni katgut

                        STŠ

                        50.07

                        Predenje naravnih ali sintetičnih ali umetnih rezanih vlaken v povezavi s tkanjem,

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v povezavi z barvanjem,

                        barvanje preje v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 51

                        volna, fina ali groba živalska dlaka; preja ali tkanine iz konjske žime

                        51.01-51.05

                        STŠ

                        51.06-51.10

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        51.11-51.13

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem;

                        barvanje preje v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 52

                        bombaž

                        52.01-52.03

                        STŠ

                        52.04-52.07

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        52.08-52.12

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 53

                        druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne preje

                        53.01-53.05

                        STŠ

                        53.06-53.08

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        53.09-53.11

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 54

                        Sintetični ali umetni filamenti; trakovi in podobno iz sintetičnih ali umetnih tekstilnih materialov

                        54.01-54.06

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        54.07-54.08

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v kombinaciji s tiskanjem;

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 55

                        Umetna ali sintetična rezana vlakna

                        55.01-55.07

                        Ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken

                        55.08-55.11

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        55.12-55.16

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 56

                        Vata, klobučevina in netkan tekstil; specialne preje; dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli ter iz njih izdelani proizvodi

                        56.01

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        ali

                        premazanje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        56.02

                        – Iglana klobučevina:

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem materiala; vendar pa:

                        – filamenti iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 54.02;

                        – vlakna iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 55.03 ali 55.06; ali

                        – pramen filamentov iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 55.01;

                        pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega filamenta ali vlakna manjša od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka EXW;

                        ali

                        zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru klobučevine, izdelane iz naravnih vlaken.

                        – Drugo:

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem materiala;

                        ali

                        zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru druge klobučevine, izdelane iz naravnih vlaken.

                        5603.11-5603.14

                        Izdelava iz:

                        – smerno ali naključno usmerjenih filamentov; ali

                        – snovi ali polimerov naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora;

                        v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil.

                        5603.91-5603.94

                        Izdelava iz:

                        smerno ali naključno usmerjenih rezanih vlaken; ali

                        – rezane preje naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora;

                        v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil.

                        5604.10

                        Izdelava iz gumijastih niti ali vrvi, ki niso prekrite s tekstilom.

                        5604.90

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        56.05

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        ali

                        sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.

                        56.06

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        sukanje v kombinaciji z ovijanjem;

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken;

                        ali

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem.

                        56.07-56.09

                        Predenje naravnih vlaken;

                        ali

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem.

                        Poglavje 57

                        Preproge in druga tekstilna talna prekrivala

                        Opomba k poglavju: za izdelke iz tega poglavja se za podlago lahko uporablja tkanina iz jute brez porekla.

                        57.01-57.05

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        izdelava iz preje iz kokosovih vlaken ali sisalovih vlaken ali jutinih vlaken ali iz klasične prstanske viskozne preje;

                        taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        taftanje ali tkanje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s premazanjem ali laminiranjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        ali

                        Ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinacijii s tehnikami brez tkanja, vključno z vtiskovanjem z iglo.

                        Poglavje 58

                        Specialne tkanine; taftani tekstilni materiali; čipke; tapiserije; pozamenterija; vezenine

                        58.01-58.04

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali laminiranjem ali metaliziranjem;

                        taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        58.05

                        STŠ

                        58.06-58.09

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali laminiranjem ali metaliziranjem;

                        taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        58.10

                        Vezenje, pri katerem vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        58.11

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem ali taftanjem;

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali laminiranjem ali metaliziranjem;

                        taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;

                        tkanje v povezavi s tiskanjem

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        Poglavje 59

                        Tekstilni materiali, impregnirani, premazani, prevlečeni, prekriti ali laminirani; tekstilni izdelki, primerni za tehnične namene

                        59.01

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali laminiranjem ali metaliziranjem;

                        ali

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem.

                        59.02

                        – z vsebnostjo do vključno 90 mas. % tekstilnih materialov:

                        tkanje.

                        – Drugo:

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem.

                        59.03

                        Tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z impregnacijo, barvanjem, premazanjem, prevlečenjem, laminiranjem ali metaliziranjem;

                        tkanje v kombinaciji s tiskanjem; ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        59.04

                        Kalandiranje v kombinaciji z barvanjem, premazanjem, laminiranjem ali metaliziranjem. Kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute brez porekla;

                        ali

                        Tkanje v povezavi z barvanjem ali premazanjem, laminiranjem ali metalizacijo. Kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute brez porekla;

                        59.05

                        – Impregnirane, prevlečene, prekrite ali laminirane z gumo, plastičnimi masami ali drugimi materiali:

                        tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z impregniranjem ali premazovanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali metaliziranjem.

                        – Drugo:

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,

                        tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        tkanje v kombinaciji s tiskanjem;

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        59.06

                        – Pleteni ali kvačkani materiali:

                        predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem;

                        pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z gumiranjem ali

                        gumiranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        – Druge tkanine iz sintetične filamentne preje, ki vsebuje več kot 90 mas. % tekstilnih materialov:

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem.

                        – Drugo:

                        tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali gumiranjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s tkanjem, pletenjem ali oblikovanjem netkanega tekstila;

                        ali

                        gumiranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        59.07

                        Tkanje ali pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem ali premazanjem ali impregniranjem ali prevlečenjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        ali

                        tiskanje (kot samostojen postopek).

                        59.08

                        – Žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impregnirane:

                        izdelava iz cevasto pletenih ali kvačkanih plinskih mrežic.

                        – Drugo:

                        STŠ

                        59.09-59.11

                        Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;

                        tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;

                        ali

                        premazanje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        Poglavje 60

                        Pleteni ali kvačkani materiali

                        60.01-60.06

                        predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem;

                        pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali tiskanjem;

                        kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;

                        barvanje preje v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem; ali

                        sukanje ali teksturiranje v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem, če vrednost uporabljenih nesukanih ali neteksturiranih prej brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        Poglavje 61

                        Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, pleteni ali kvačkani

                        61.01-61.17

                        – Pridobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko:

                        pletenje ali kvačkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine.

                        – Drugo:

                        predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem;

                        ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem; ali

                        pletenje in izdelava v enem postopku.

                        Poglavje 62

                        Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, nepleteni ali nekvačkani

                        62.01

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.02

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.03

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.04

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.05

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.06

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.07-62.08

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.09

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.10

                        – Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.11

                        – Oblačila za ženske ali deklice, vezena:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.12

                        – Pleteni ali kvačkani, dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko:

                        pletenje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.13-62.14

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.15

                        Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.16

                        – Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                         ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        62.17

                        – Vezeni:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW;

                        ali

                        izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).

                        – Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Medvloge za ovratnike in manšete, urezane:

                        STŠ, če vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.

                        Poglavje 63

                        Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; rabljena oblačila in rabljeni tekstilni izdelki; krpe

                        63.01-63.04

                        – Iz klobučevine, iz netkanega tekstila:

                        oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine.

                        – Drugo:

                        – Vezeni:

                        tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;

                        ali

                        izdelava iz nevezenih tkanin (razen pletenih ali kvačkanih), če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.

                        63.05

                        Ekstrudiranje umetnih in sintetičnih vlaken ali predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali pletenjem in izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.

                        63.06

                        – Iz netkanega tekstila:

                        oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine.

                        – Drugo:

                        tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.

                        63.07

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        63.08

                        Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v garnituri; izdelki brez porekla pa so lahko del garniture, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.

                        63.09-63.10

                        STŠ

                        ODDELEK XII

                        OBUTEV, POKRIVALA, DEŽNIKI, SONČNIKI, SPREHAJALNE PALICE, PALICE-STOLČKI, BIČI, KOROBAČI IN NJIHOVI DELI; PREPARIRANO PERJE IN IZDELKI IZ PERJA; UMETNO CVETJE; IZDELEK IZ ČLOVEŠKIH LAS

                        Poglavje 64

                        Obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh izdelkov

                        64.01-64.05

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen spojenih gornjih delov brez porekla, pritrjenih na notranje podplate ali druge sestavne dele podplatov iz tarifne številke 64,06.

                        64.06

                        STŠ

                        Poglavje 65

                        Pokrivala in njihovi deli

                        65.01-65.07

                        STŠ

                        Poglavje 66

                        Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli

                        66.01-66.03

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 67

                        Preparirano perje in puh in izdelki iz perja ali puha; umetno cvetje; izdelki iz človeških las

                        67.01-67.04

                        STŠ

                        ODDELEK XIII

                        IZDELKI IZ KAMNA, SADRE, CEMENTA, AZBESTA, SLJUDE ALI PODOBNIH MATERIALOV; KERAMIČNI IZDELKI; STEKLO IN STEKLENI IZDELKI

                        Poglavje 68

                        Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov

                        68.01-68.15

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 70 % (EXW).

                        Poglavje 69

                        Keramični izdelki

                        69.01-69.14

                        STŠ

                        Poglavje 70

                        Steklo in stekleni izdelki

                        70.01-70.09

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        70.10

                        STŠ

                        70.11

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        70.13

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 70.10.

                        70.14-70.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XIV

                        NARAVNI ALI KULTIVIRANI BISERI, DRAGI IN POLDRAGI KAMNI, PLEMENITE KOVINE, KOVINE, PLATIRANE S PLEMENITIMI KOVINAMI, IN IZ NJIH NAREJENI IZDELKI; IMITACIJE NAKITA; KOVANCI

                        Poglavje 71

                        Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci

                        71.01-71.05

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        71.06

                        – Neobdelano:

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        ali

                        zlitje ali legiranje plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.

                        – Polizdelki ali v obliki prahu:

                        izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.

                        71.07

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        71.08

                        – Neobdelano:

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        ali

                        zlitje ali legiranje plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.

                        – Polizdelki ali v obliki prahu:

                        izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.

                        71.09

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        71.10

                        – Neobdelano:

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;

                        ali

                        zlitje ali legiranje plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.

                        – Polizdelki ali v obliki prahu:

                        izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.

                        71.11

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        71.12-71.18

                        STŠ

                        ODDELEK XV

                        NAVADNE KOVINE IN IZDELKI IZ NAVADNIH KOVIN

                        Poglavje 72

                        Železo in jeklo

                        72.01-72.06

                        STŠ

                        72.07

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 72.06.

                        72.08-72.17

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.

                        72.18

                        STŠ

                        72.19-72.23

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.19 do 72.23.

                        72.24

                        STŠ

                        72.25-72.29

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.25 do 72.29.

                        Poglavje 73

                        Izdelki iz železa in jekla

                        7301.10

                        SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.

                        7301.20

                        STŠ

                        73.02

                        SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.

                        73.03

                        STŠ

                        73.04-73.06

                        SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.13 do 72.17, 72.21 do 72.23 in 72.25 do 72.29.

                        73.07

                        – Pribor (fitingi) za cevi iz nerjavnega jekla:

                        STŠ, razen iz kovanih polizdelkov brez porekla; kovani polizdelki brez porekla pa se lahko uporabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka EXW.

                        – Drugo:

                        STŠ

                        73.08

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne podštevilke 7301.20.

                        7309.00-7315.19

                        STŠ

                        7315.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        7315.81-7326.90

                        STŠ

                        Poglavje 74

                        baker in bakreni izdelki

                        74.01-74.02

                        STŠ

                        74.03

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        74.04-74.07

                        STŠ

                        74.08

                        STŠ in MaxMBP 50 % (EXW)

                        74.09-74.19

                        STŠ

                        Poglavje 75

                        nikelj in nikljevi izdelki

                        75.01

                        STŠ

                        75.02

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        75.03-75.08

                        STŠ

                        Poglavje 76

                        aluminij in aluminijasti izdelki

                        76.01

                        STŠ in MaxMBP 50 % (EXW)

                        ali

                        toplotna ali elektrolitska obdelava iz nelegiranega aluminija ali iz aluminijastih odpadkov in ostankov.

                        76.02

                        STŠ

                        76.03-76.16

                        STŠ in MaxMBP 50 % (EXW)
                           90
                        .

                        Poglavje 78

                        svinec in svinčeni izdelki

                        7801.10

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        7801.91-7806.00

                        STŠ

                        Poglavje 79

                        cink in cinkovi izdelki

                        79.01-79.07

                        STŠ

                        Poglavje 80

                        kositer in kositrni izdelki

                        80.01-80.07

                        STŠ

                        Poglavje 81

                        druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki

                        81.01-81.13

                        Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.

                        Poglavje 82

                        Orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin; njihovi deli iz navadnih kovin

                        8201.10-8205.70

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8205.90

                        STŠ, orodje brez porekla iz tarifne številke 82.05 pa se lahko vključi v komplet, če njegova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.

                        82.06

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 82.02 do 82.05; orodje brez porekla iz tarifnih številk 82.02 do 82.05 pa se lahko vključi v komplet, če njegova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.

                        82.07-82.15

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 83

                        Razni izdelki iz navadnih kovin

                        83.01-83.11

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XVI

                        STROJI IN MEHANSKE NAPRAVE; ELEKTROTEHNIŠKA OPREMA; NJIHOVI DELI; APARATI ZA SNEMANJE IN REPRODUKCIJO ZVOKA, APARATI ZA SNEMANJE IN REPRODUKCIJO TELEVIZIJSKE SLIKE IN ZVOKA, DELI IN PRIBOR ZA TE PROIZVODE

                        Poglavje 84

                        Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli

                        84.01-84.06

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.07-84.08

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.09-84.12

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8413.11-8415.10

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8415.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8415.81-8415.90

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.16-84.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.21

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.22-84.24

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.25-84.30

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.31;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.31-84.43

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.44-84.47

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.48;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.48-84.55

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.56-84.65

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.66;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.66-84.68

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.70-84.72

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.73;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.73-84.78

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8479.10-8479.40

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8479.50

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8479.60-8479.82

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8479.89

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8479.90

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.80

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.81

                        STPŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        84.82-84.87

                        STŠ;

                         ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 85

                        Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke

                        85.01-85.02

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.03;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.03-85.06

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.07

                        – Akumulatorji, ki vsebujejo eno ali več baterijskih celic ali njihovih delov in vezje za njihovo medsebojno povezavo,

                        pogosto poimenovani „akumulatorski sklopi“, ki se uporabljajo kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04.

                        STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 30 % (EXW)
                           91
                        .

                        – Baterijske celice, baterijski moduli in njihovi deli, namenjeni za vključitev v električni akumulator, ki se uporablja kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04.

                        STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 35 % (EXW)
                           92

                        – Drugo

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.08-85.18

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.19-85.21

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.22;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.22-85.23

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.25-85.27

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.29;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.28-85.34

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.35-85.37

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.38;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8538.10-8541.90

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8542.31-8542.39

                        STŠ;

                        izvedena difuzija materialov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        8542.90-8543.90

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        85.44-85.48

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XVII

                        VOZILA, ZRAKOPLOVI, PLOVILA IN SPREMLJAJOČA TRANSPORTNA OPREMA

                        Poglavje 86

                        Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (vključno elektromehanska) signalna oprema za promet vseh vrst

                        86.01-86.09

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 86.07;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 87

                        Vozila, razen železniških in tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli in pribor

                        87.01

                        MaxMBP 45 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        – Vozila z batnim motorjem z notranjim izgorevanjem in električnim motorjem kot pogonskima motorjema, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije („priključni hibrid“);

                         – vozila samo z električnim pogonskim motorjem.

                        MaxMBP 45 % (EXW) in akumulatorski sklopi iz tarifne številke 85.07, ki se uporablja kot primarni vir električne energije za pogon vozil, morajo biti s poreklom
                           93
                        .

                        – Drugo

                        MaxMBP 45 % (EXW)
                           94
                        .

                        87.05-87.07

                        MaxMBP 45 % (EXW).

                        87.08-87.11

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        87.12

                        MaxMBP 45 % (EXW).

                        87.13-87.16

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 88

                        Zrakoplovi, vesoljska vozila in njihovi deli

                        88.01-88.05

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 89

                        Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije

                        89.01-89.08

                        SP;

                        ali

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        ODDELEK XVIII

                        OPTIČNI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MERILNI, KONTROLNI, PRECIZNI, MEDICINSKI ALI KIRURŠKI INSTRUMENTI IN APARATI; URE; GLASBILA; NJIHOVI DELI IN PRIBOR

                        Poglavje 90

                        Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor

                        9001.10-9001.40

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        9001.50

                        STŠ;

                        površinska obdelava polobdelane leče v dokončno obdelano oftalmično lečo z optično korekcijo za vstavitev v okvir za očala;

                        prevleka leče glede na ustrezno obdelavo za izboljšanje vida in zagotovitev zaščite uporabnika;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        9001.90-9033.00

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 91

                        Ure in njihovi deli

                        91.01-91.14

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 92

                        Glasbila; njihovi deli in pribor

                        92.01-92.09

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XIX

                        OROŽJE IN STRELIVO; NJIHOVI DELI IN PRIBOR

                        Poglavje 93

                        Orožje in strelivo; njihovi deli in pribor

                        93.01-93.07

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XX

                        RAZNI IZDELKI

                        Poglavje 94

                        Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe

                        94.01-94.06

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 95

                        Igrače, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi deli in pribor

                        95.03-95.08

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        Poglavje 96

                        Razni izdelki

                        96.01-96.04

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        96.05

                        Vsak sestavni del ali izdelek v kompletu izpolnjuje pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v kompletu, če se lahko vključijo izdelki brez porekla, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.

                        96.06-9608.40

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        9608.50

                        Vsak sestavni del ali izdelek v kompletu izpolnjuje pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v kompletu, če se lahko vključijo izdelki brez porekla, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.

                        9608.60-96.20

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        ODDELEK XXI

                        UMETNIŠKI IZDELKI, ZBIRKE IN STARINE

                        Poglavje 97

                        Umetniška dela, zbirke in starine

                        97.01-97.06

                        STŠ

               PRILOGA ORIG-2A: KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG-2 [PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK]

               Skupne določbe

               1.
                     Za izdelke, navedene v preglednicah spodaj, so ustrezna pravila o poreklu alternativna pravilom, določenim v Prilogi ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek], in sicer v mejah uporabljive veljavne letne kvote.

               2.
                     Navedba o poreklu, sestavljena v skladu s to prilogo, vsebuje naslednjo navedbo: „Kvote po poreklu – proizvod s poreklom v skladu s Prilogo ORIG-2A“.

               3.
                     Vse količine iz te priloge v Uniji upravlja Evropska komisija, pri čemer sprejme administrativne ukrepe, ki so po njenem mnenju ustrezni za učinkovito upravljanje glede na zakonodajo, ki se uporablja v Uniji.

               4.
                     Vse količine iz te priloge v Združenem kraljestvu upravlja njegov carinski organ, pri čemer sprejme vse administrativne ukrepe, ki so po njegovem mnenju ustrezni za učinkovito upravljanje glede na zakonodajo, ki se uporablja v Združenem kraljestvu.

               5.
                     Pogodbenica uvoznica kvote po poreklu upravlja „po načelu kdor prej pride, prej melje“ in na podlagi uvoza izračuna količino izdelkov, uvoženih v okviru teh kvot po poreklu.

               Oddelek 1 – Dodelitev letne kvote za tuna v pločevinkah

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017)

                        Opis proizvoda

                        Alternativno pravilo za določen izdelek

                        Letna kvota za izvoz iz Unije v Združeno kraljestvo

                        (neto masa)

                        Letna kvota za izvoz iz Združenega kraljestva v Unijo

                        (neto masa)

                        1604.14

                        Pripravljeni ali konzervirani tuni, progasti tuni in palamide (Sarda spp.), celi ali v kosih (toda ne sesekljani)

                        SP

                        3 000 ton

                        3 000 ton.

                        1604.20

                        druge pripravljene in konzervirane ribe

                        tuni, črtasti tuni in druge ribe iz rodu Euthynnus (toda ne celi ali v kosih)

                        SP

                        4 000 ton

                        4 000 ton.

                        druge ribe

                        –

                        –

                        –

               Oddelek 2 – Dodelitev letne kvote za izdelke iz aluminija
                  95

               Tabela 1 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017)

                        Opis proizvoda

                        Alternativno pravilo za določen izdelek

                        Letna kvota za izvoz iz Unije v Združeno kraljestvo

                        (neto masa)

                        Letna kvota za izvoz iz Združenega kraljestva v Unijo

                        (neto masa)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        Izdelki iz aluminija in aluminijasti izdelki (toda ne aluminijasta žica in aluminijasta folija)

                        STŠ

                        95 000 ton

                        95 000 ton.

                        76.05

                        Aluminijasta žica

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 76.04

                        76.07

                        Aluminijasta folija

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 76.06

               Tabela 2 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017)

                        Opis proizvoda

                        Alternativno pravilo za določen izdelek

                        Letna kvota za izvoz iz Unije v Združeno kraljestvo

                        (neto masa)

                        Letna kvota za izvoz iz Združenega kraljestva v Unijo

                        (neto masa)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        Izdelki iz aluminija in aluminijasti izdelki (toda ne aluminijasta žica in aluminijasta folija)

                        STŠ

                        72 000 ton

                        72 000 ton.

                        76.05

                        Aluminijasta žica

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 76.04

                        76.07

                        Aluminijasta folija

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 76.06

               Tabela 3 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2027

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017)

                        Opis proizvoda

                        Alternativno pravilo za določen izdelek

                        Letna kvota za izvoz iz Unije v Združeno kraljestvo

                        (neto masa)

                        Letna kvota za izvoz iz Združenega kraljestva v Unijo

                        (neto masa)

                        76.04

                        Aluminijaste palice in profili

                        STŠ

                        57 500 ton

                        57 500 ton

                        76.06

                        Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm

                        STŠ

                        76.07

                        Aluminijasta folija

                        STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 76.06

               Pregled kvot za izdelke iz aluminija v tabeli 3 oddelka 2

               1.Ne prej kot 5 let po začetku veljavnosti tega sporazuma in ne prej kot 5 let po zaključku katerega koli pregleda iz tega odstavka, Odbor za trgovinsko partnerstvo na zahtevo katere koli pogodbenice in ob pomoči Specializiranega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu pregleda kvote za aluminij iz tabele 3 oddelka 2.

               2.     Pregled iz odstavka 1 se opravi na podlagi razpoložljivih informacij o tržnih razmerah v obeh pogodbenicah ter informacij o njunem uvozu in izvozu zadevnih izdelkov.

               3.     Na podlagi rezultata pregleda, opravljenega v skladu z odstavkom 1, lahko Partnerski svet sprejme sklep o povečanju ali ohranitvi količine, spremembi obsega ali porazdelitvi ali spremembi porazdelitve kvot za aluminij iz tabele 3 oddelka 2 med izdelki.

               PRILOGA ORIG-2B: PREHODNA PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN ELEKTRIFICIRANA VOZILA

               Oddelek 1 – Začasna pravila za določen izdelek, ki se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2023.

               1.
                     Za izdelke iz stolpca 1 spodaj se pravilo za določen izdelek iz stolpca 2 uporablja za obdobje od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2023.

                        Stolpec 1

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017), vključno s poimenovanjem

                        Stolpec 2

                        Začasno pravilo za določen izdelek, ki se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2023.

                        85.07

                        – Akumulatorji, ki vsebujejo eno ali več baterijskih celic ali baterijskih modulov in vezja za njihovo medsebojno povezavo, pogosto imenovani „akumulatorski sklopi“, ki se uporabljajo kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04

                        STPŠ;

                        Sestavljanje akumulatorskih sklopov iz baterijskih celic ali baterijskih modulov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 70 % (EXW).

                        – Baterijske celice, baterijski moduli in njihovi deli, namenjeni za vključitev v električni akumulator, ki se uporablja kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04.

                        STŠ;

                        ali

                        MaxMBP 70 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        – Vozila z motorjem z notranjim izgorevanjem in električnim motorjem kot pogonskima motorjema, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije („hibrid“);

                        – Vozila z batnim motorjem z notranjim izgorevanjem in električnim motorjem kot pogonskima motorjema, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije („priključni hibrid“);

                         – vozila samo z električnim pogonskim motorjem.

                        MaxMBP 60 % (EXW).

               Oddelek 2 – Začasna pravila za posamezne izdelke, ki se uporabljajo od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026.

               1.
                     Za izdelke iz stolpca 1 spodaj se pravilo za posamezne izdelke iz stolpca 2 uporablja za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026.

                        Stolpec 1

                        Uvrstitev v harmonizirani sistem (2017), vključno s poimenovanjem

                        Stolpec 2

                        Pravilo o poreklu za določen izdelek, ki se uporablja od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026

                        85.07

                        – Akumulatorji, ki vsebujejo eno ali več baterijskih celic ali baterijskih modulov in vezja za njihovo medsebojno povezavo, pogosto imenovani „akumulatorski sklopi“, ki se uporabljajo kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04

                        STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 40 % (EXW).

                        – Baterijske celice, baterijski moduli in njihovi deli, namenjeni za vključitev v električni akumulator, ki se uporablja kot primarni vir električne energije za pogon vozil iz tarifnih številk 87.02, 87.03 in 87.04.

                        STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;

                        ali

                        MaxMBP 50 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        – Vozila z motorjem z notranjim izgorevanjem in električnim motorjem kot pogonskima motorjema, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije („hibrid“);

                        – Vozila z batnim motorjem z notranjim izgorevanjem in električnim motorjem kot pogonskima motorjema, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije („priključni hibrid“);

                         – vozila samo z električnim pogonskim motorjem.

                        MaxMBP 55 % (EXW).

               Oddelek 3 – Pregled pravil za določen izdelek za tarifno številko 8507

               1. Ne prej kot 4 leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Odbor za trgovinsko partnerstvo na zahtevo katere koli pogodbenice in ob pomoči Specializiranega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu pregleda pravila za določen izdelek za tarifno številko 8507, ki se uporabljajo od 1. januarja 2027, iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               2. Pregled iz odstavka 1 se opravi na podlagi razpoložljivih informacij o trgih v pogodbenicah, kot so razpoložljivost zadostnih in primernih materialov s poreklom, ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem ter druge ustrezne informacije.

               3. Na podlagi rezultatov pregleda, opravljenega v skladu z odstavkom 1, lahko partnerski svet sprejme sklep o spremembi pravil za določen izdelek za tarifno številko 8507, ki se uporabljajo od 1. januarja 2027, iz Priloge ORIG-2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].

               PRILOGA ORIG-3:IZJAVE DOBAVITELJA

               1.Izjava dobavitelja zajema vsebino, določeno v tej prilogi.

               2.Razen v primerih iz točke 3 dobavitelj za vsako pošiljko izdelkov sestavi izjavo dobavitelja v obliki, ki je določena v Dodatku 1 in priložena računu ali kateremu koli drugemu dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevne izdelke, da jih je mogoče opredeliti.

               3.Če dobavitelj določeni stranki redno dobavlja izdelke, za katere se pričakuje, da bo proizvodnja, opravljena v pogodbenici, nekaj časa ostala nespremenjena, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja, ki zajema nadaljnje pošiljke navedenih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna izjava dobavitelja). Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja največ dve leti od datuma sestavitve izjave. Carinski organi pogodbenice, v kateri je izjava sestavljena, lahko določijo pogoje, pod katerimi se lahko uporabljajo daljši roki. Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi dobavitelj v obliki iz Dodatka 2 in zadevne izdelke opiše dovolj natančno, da jih je mogoče opredeliti. Dobavitelj takoj obvesti stranko, če se dolgoročna izjava dobavitelja preneha uporabljati za dobavljene izdelke.

               4.Dobavitelj, ki sestavi izjavo, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice, v kateri je izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so informacije v navedeni izjavi točne.

               Dodatek 1

               IZJAVA DOBAVITELJA

               Izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Opomb ni treba ponovno navajati.

               IZJAVA DOBAVITELJA

               Podpisani dobavitelj izdelkov, zajetih v priloženem dokumentu, izjavljam naslednje:

               1.V [navedite ustrezno pogodbenico] so bili za proizvodnjo teh izdelkov uporabljeni naslednji materiali brez porekla iz [navedite ustrezno pogodbenico]:

                        Poimenovanje dobavljenih proizvodov (1)

                        Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

                        Tarifna številka HS uporabljenih materialov brez porekla(2)

                        Vrednost uporabljenih materialov brez porekla(2)(3)

                        Skupna vrednost

               2.Vsi drugi materiali, uporabljeni v [navedite zadevno pogodbenico] za proizvodnjo navedenih izdelkov, izvirajo iz [navedite zadevno pogodbenico].

               Zavezujem se, da bom dal na razpolago vsa morebitna nadaljnja zahtevana dokazila. …………………………………………………………………………………………………………………… (kraj in datum)

               …………………………………………………………(ime in položaj podpisanega, ime in naslov podjetja) ………………………………………………………………………………………………………………………… (podpis)(6) _______________

               Dodatek 2

               DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA

               Dolgoročna izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Opomb ni treba ponovno navajati.

               DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA

               Podpisani dobavitelj izdelkov, zajetih v priloženem dokumentu, ki se redno dostavljajo (4) ……………., izjavljam naslednje:

               1.V [navedite ustrezno pogodbenico] so bili za proizvodnjo teh izdelkov uporabljeni naslednji materiali brez porekla iz [navedite ustrezno pogodbenico]:

                        Poimenovanje dobavljenih proizvodov (1)

                        Poimenovanje uporabljenih materialov brez porekla

                        Tarifna številka HS uporabljenih materialov brez porekla(2)

                        Vrednost uporabljenih materialov brez porekla(2)(3)

                        Skupna vrednost

               2.Vsi drugi materiali, uporabljeni v [navedite ime zadevne pogodbenice] za proizvodnjo navedenih izdelkov, izvirajo iz [navedite ustrezno pogodbenico];

               Ta izjava velja za vse nadaljnje pošiljke teh proizvodov, ki bodo odpremljene

               od ....................................................................................................................... do ....................................................................................................................... ( 5 )

               Zavezujem se, da bom takoj obvestil ...................................................................................................................... (4), če ta izjava preneha veljati.

               …………………………………………………………………………………………………………………… (kraj in datum)

               …………………………………………………………(ime in položaj podpisanega, ime in naslov podjetja) ………………………………………………………………………………………………………………………… (podpis) (6)

               Opombe

               (1) Če se se račun ali drug dokument, h kateremu je izjava priložena, nanaša na različne vrste izdelkov ali na izdelke, ki materialov brez porekla ne vsebujejo v enakem obsegu, mora dobavitelj jasno razlikovati med njimi.

               (2) Zahtevanih informacij ni treba dati, če to ni potrebno.

               Primer:

               Eno od pravil za oblačila iz poglavja 62 določa: „tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine“. Če proizvajalec takih oblačil v pogodbenici uporablja tkanino, uvoženo iz druge pogodbenice, ki je bila tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, zadostuje, da dobavitelj v slednji pogodbenici v svoji izjavi opiše uporabljeni material brez porekla kot prejo, ne da bi bilo treba navesti tarifno številko HS in vrednost take preje.

               Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke HS 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez porekla, mora v drugem stolpcu navesti „palice iz železa“. Če je treba to žico uporabiti pri izdelavi stroja, za katerega pravilo vsebuje omejitev za vse uporabljene materiale brez porekla na določeno odstotno vrednost, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic brez porekla.

               (3) „Vrednost uporabljenih materialov brez porekla“ pomeni vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelka, ki ustreza njegovi carinski vrednosti ob uvozu, vključno s stroški prevoza, po potrebi zavarovanja in pakiranja ter vsemi drugimi stroški, nastalimi pri prevozu materialov v uvozno pristanišče v pogodbenici, v kateri se nahaja proizvajalec izdelka; če vrednost materialov brez porekla ni znana in je ni mogoče ugotoviti, se uporabi prva preverljiva cena, plačana za materiale brez porekla v Uniji ali Združenem kraljestvu.

               (4) Ime in naslov stranke

               (5) Vstavite datume

               (6) To polje lahko vsebuje elektronski podpis, skenirano sliko ali drug vizualni prikaz lastnoročnega podpisa podpisnika namesto izvirnih podpisov, kadar je to primerno.

               PRILOGA ORIG-4: BESEDILO NAVEDBE O POREKLU

               Navedba o poreklu iz člena ORIG.19 [Navedba o poreklu] tega sporazumase sestavi z uporabo besedila, navedenega spodaj, v eni od naslednjih jezikovnih različic ter v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice izvoznice. Če je navedba o poreklu napisana ročno, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. Navedba o poreklu je sestavljena v skladu z ustreznimi opombami. Opomb ni treba ponovno navajati.

               Bolgarska različica

               Hrvaška različica

               Češka različica

               Danska različica

               Nizozemska različica

               Angleška različica

               Estonska različica

               Finska različica

               Francoska različica

               Nemška različica

               Grška različica

               Madžarska različica

               Italijanska različica

               Latvijska različica

               Litovska različica

               Malteška različica

               Poljska različica

               Portugalska različica

               Romunska različica

               Slovaška različica

               Slovenska različica

               Španska različica

               Švedska različica

               (Obdobje: od___________ do __________ (1))

               Izvoznik izdelkov, ki jih zajema ta dokument (referenčna št. izvoznika ... (2)) izjavlja, da imajo ti izdelki, razen če je drugače jasno navedeno, … (3) preferencialno poreklo.

               …………………………………………………………….............................................(4)

               (Kraj in datum)

               …………………………………………………………….............................................

               (Ime proizvajalca)

               1 Če se navedba o poreklu izpolni za več pošiljk, ki zajemajo enake izdelke s poreklom v smislu točke (b) člena ORIG.19(4) [Navedba o poreklu] tega sporazuma, je treba navesti obdobje, za katero se uporablja izjava o poreklu. To obdobje ne sme presegati 12 mesecev. Ves uvoz izdelka se mora izvesti v navedenem obdobju. Če se obdobje ne uporablja, lahko polje ostane prazno.

               2 Navedite referenčno številko, s katero je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije bo to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Unije. Za izvoznika iz Združenega kraljestvabo to številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo v Združenem kraljestvu. Če izvozniku ni bila dodeljena številka, se polje lahko pusti prazno.

               3 Navedite poreklo izdelka: Združeno kraljestvo ali Unija.

               4 Kraj in datum se lahko izpustita, če so informacije navedene že v samem dokumentu.

                PRILOGA ORIG-5: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI S KNEŽEVINO ANDORO

               1.Združeno kraljestvo sprejme izdelke s poreklom iz Kneževine Andora, ki spadajo v poglavja 25 do 97 harmoniziranega sistema, kot izdelke s poreklom iz Unije v skladu s tem sporazumom.

               2.Odstavek 1 se uporablja le, če Kneževina Andora na podlagi carinske unije, ustanovljene s Sklepom Sveta 90/680/EGS z dne 26. novembra 1990 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro, za izdelke s poreklom iz Združenega kraljestva uporablja enako preferencialno tarifno obravnavo kot Unija.

               3.Drugo poglavje naslova I prvega razdelka [Trgovina] drugega dela tega sporazuma se smiselno uporablja za namen opredelitve statusa porekla izdelkov iz odstavka 1 te skupne izjave.

               PRILOGA ORIG-6: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI Z REPUBLIKO SAN MARINO

               1.Združeno kraljestvo sprejme izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s poreklom iz Unije v smislu tega sporazuma.

               2.Odstavek 1 se uporablja le, če Republika San Marino na podlagi Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino, podpisanega v Bruslju 16. decembra 1991, za izdelke s poreklom iz Združenega kraljestva uporablja enako preferencialno tarifno obravnavo kot Unija.

               3.Drugo poglavje naslova I prvega razdelka [Trgovina] drugega dela tega sporazuma se smiselno uporablja za namen opredelitve statusa porekla izdelkov iz odstavka 1 te skupne izjave.

               PRILOGA SPS-1: MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)

               Merila iz člena SPS.19 (d) so:

               a)informacije, ki jih da na voljo pogodbenica izvoznica za namene pridobitve uvoznega dovoljenja za določen izdelek za v uvoz v pogodbenico uvoznico v skladu s členom SPS.7(3) [Pogoji in postopki uvoza] tega sporazuma;

               b)rezultati revizij in preverjanj, ki jih opravi pogodbenica uvoznica v skladu s členom SPS.11 [Revizije in preverjanja] tega sporazuma;

               c)pogostost in resnost neskladnosti, ki jih je odkrila pogodbenica uvoznica v zvezi z izdelki pogodbenice izvoznice;

               d)pretekle rezultate izvajalcev dejavnosti, kar zadeva izpolnjevanje zahtev pogodbenice uvoznice; in

               e)razpoložljive znanstvene ocene in vse druge upoštevne informacije v zvezi s tveganjem, povezanim z izdelki.

               PRILOGA TBT-1: MOTORNA VOZILA IN OPREMA TER NJIHOVI DELI

               Člen 1: Opredelitev pojmov

               1.
                     Za namene te priloge:

               (a)
                     „WP.29“ pomeni Svetovni forum Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (UNECE);

               (b)
                     „Sporazum iz leta 1958“ pomeni Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov Združenih narodov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so dodeljene na podlagi teh predpisov Združenih narodov, sprejetih 20. marca 1958 v Ženevi, ki jih ureja WP.29; ter vse morebitne poznejše spremembe in revizije teh predpisov;

               (c)
                     „Sporazum iz leta 1998“ pomeni Sporazum o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, sklenjen v Ženevi 25. junija 1998, ki ga ureja WP.29, ter vse njegove morebitne poznejše spremembe in revizije;

               (d)
                     „pravilniki ZN“ pomeni pravilnike, sprejete v skladu s Sporazumom iz leta 1958;

               (e)
                     „globalni tehnični predpis“ pomeni globalni tehnični predpis, vzpostavljen in vpisan v globalni register v skladu s sporazumom iz leta 1998;

               (f)
                     „HS 2017“ pomeni nomenklaturo harmoniziranega sistema iz leta 2017, ki jo je izdala Svetovna carinska organizacija;

               (g)
                     „homologacija“ pomeni postopek, s katerim homologacijski organ potrdi, da tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote izpolnjuje ustrezne upravne določbe in tehnične zahteve;

               (h)
                     „certifikat o homologaciji“ pomeni dokument, s katerim homologacijski organ uradno potrdi, da je tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote homologiran.

               2.
                     Izrazi iz te priloge imajo enak pomen kot v Sporazumu iz leta 1958 ali v Prilogi 1 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.

               Člen 2: Obseg izdelka

               Ta priloga se uporablja za trgovino med pogodbenicama z vsemi kategorijami motornih vozil, opreme in njihovih delov, kot so opredeljeni v odstavku 1.1 Konsolidirane resolucije UNECE o konstrukciji vozil (R.E.3)
                  96
               , ki med drugim spadajo v poglavja 40, 84, 85, 87 in 94 HS 2017 (v nadaljnjem besedilu: zajeti izdelki).

               Člen 3: Cilji

               Cilji te priloge v zvezi z zajetimi izdelki so:

               (a)
                     odprava in preprečitev morebitnih nepotrebnih tehničnih ovir za dvostransko trgovino;

               (b)
                     spodbujanje usklajevanja in poenotenja predpisov na podlagi mednarodnih standardov;

               (c)
                     spodbujanje priznavanja homologacij na podlagi shem odobritve, ki se uporabljajo v skladu s sporazumi, ki jih upravlja WP.29;

               (d)
                     utrjevanje konkurenčnih tržnih pogojev, ki temeljijo na načelih odprtosti, nediskriminacije in preglednosti;

               (e)
                     spodbujanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi, varnosti in okolja; ter

               (f)
                     ohranjanje sodelovanja pri vprašanjih skupnega interesa, da se spodbudi nadaljnji obojestransko koristen razvoj trgovine.

               Člen 4: Ustrezni mednarodni standardi

               Pogodbenici priznavata, da je WP.29 ustrezni mednarodni organ za standardizacijo ter da so pravilniki ZN in globalni tehnični predpisi na podlagi Sporazuma iz leta 1958 in Sporazuma iz leta 1998 ustrezni mednarodni standardi za izdelke, zajete v tej prilogi.

               Člen 5: Regulativno zbliževanje na podlagi ustreznih mednarodnih standardov

               1.Pogodbenici ne uvajata ali ohranjata nobenega nacionalnega tehničnega predpisa, označevanja ali postopka ugotavljanja skladnosti, ki se razlikuje od pravilnikov ZN ali globalnih tehničnih predpisov na področjih, ki jih zajemajo taki pravilniki ali globalni tehnični predpisi, tudi kadar ustrezni pravilniki ZN ali globalni tehnični predpisi še niso dokončani, vendar se jih kmalu pričakuje, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, zakaj je določen pravilnik ZN ali globalni tehnični predpis neučinkovito ali neustrezno sredstvo za doseganje legitimnih ciljev, na primer na področju varnosti v cestnem prometu ali varstva okolja ali zdravja ljudi.

               2.Pogodbenica, ki na zahtevo druge pogodbenice uvede različne nacionalne tehnične predpise, označevanje ali postopek ugotavljanja skladnosti iz odstavka 1, opredeli dele domačega tehničnega predpisa, označevanja ali postopka ugotavljanja skladnosti, ki se bistveno razlikujejo od ustreznih pravilnikov ZN ali globalnih tehničnih predpisov, in utemelji odstopanje.

               3.Vsaka pogodbenica sistematično prouči uporabo pravilnikov ZN, sprejetih po začetku veljavnosti tega sporazuma, in obvesti nasprotno pogodbenico o vseh morebitnih spremembah v zvezi z izvajanjem navedenih pravilnikov ZN v svojem nacionalnem pravnem sistemu v skladu s protokolom, sprejetim na podlagi Sporazuma iz leta 1958, ter členoma 8 in 9.

               4.Če pogodbenica uvede ali ohrani domače tehnične predpise, oznake ali postopke za ugotavljanje skladnosti, ki odstopajo od pravilnikov ZN ali globalnih tehničnih predpisov, kot je dovoljeno v odstavku 1, redno pregleduje te domače tehnične predpise, oznake ali postopke ugotavljanja skladnosti, po možnosti najmanj vsakih pet let, da bi se povečala njihova usklajenost z ustreznimi pravilniki ZN ali globalnimi tehničnimi predpisi. Pri pregledu svojih nacionalnih tehničnih predpisov, oznak in postopkov ugotavljanja skladnosti vsaka pogodbenica preuči, ali še vedno obstaja utemeljitev za odstopanje. O rezultatih teh pregledov, vključno z morebitnimi znanstvenimi in tehničnimi informacijami, ki so bile uporabljene, se na zahtevo uradno obvesti druga pogodbenica.

               5.Nobena pogodbenica ne uvaja ali ohranja domačih tehničnih predpisov, oznak ali postopkov za ugotavljanje skladnosti, katerih učinek je prepovedati, omejiti ali povečati breme uvoza in dajanja v uporabo na domačem trgu izdelkov, homologiranih v skladu s pravilniki ZN, za področja, ki jih zajemajo navedeni pravilniki ZN, razen če so taki nacionalni tehnični predpisi, oznake ali postopki ugotavljanja skladnosti izrecno določeni v navedenih pravilnikih ZN.

               Člen 6: Homologacija in nadzor trga

               1.
                     Vsaka pogodbenica na svojem trgu izdelke, ki imajo veljaven certifikat o homologaciji ZN, sprejme kot skladne z njenimi nacionalnimi tehničnimi predpisi, oznakami ali postopki za ugotavljanje skladnosti brez dodatnih zahtev za preskušanje ali označevanje, s katerimi se preveri ali potrdi skladnost z morebitnimi zahtevami, ki so zajete v veljavnem certifikatu o homologaciji ZN. V primeru homologacij vozil se šteje, da je enotna mednarodna homologacija celotnega vozila ZN (U-IWVTA) veljavna v zvezi z zahtevami, ki jih zajema U-IWVTA. Certifikati o homologaciji ZN, ki jih izda pogodbenica, se lahko štejejo za veljavne le, če je ta pogodbenica pristopila k ustreznim pravilnikom ZN.

               2.
                     Vsaka pogodbenica mora sprejeti le veljavne certifikate o homologaciji ZN, izdane v skladu z najnovejšo različico pravilnikov ZN, h katerim je pristopila.

               3.
                     Za namene odstavka 1 se kot zadosten dokaz o obstoju veljavne homologacije ZN šteje naslednje:

               (a)
                     za celotna vozila veljavna deklaracija ZN o skladnosti, ki potrjuje skladnost z U-IWVTA;

               (b)
                     za opremo in dele veljavna homologacijska oznaka ZN, nameščena na izdelek; ali

               (c)
                     za opremo in dele, na katere ni mogoče namestiti homologacijske oznake ZN, veljaven certifikat o homologaciji ZN.

               4.
                     Za namen izvajanja nadzora trga lahko pristojni organi pogodbenice po potrebi preverijo, ali so zajeti izdelki skladni:

               (a)
                     z vsemi nacionalnimi tehničnimi predpisi pogodbenice; ali

               (b)
                     s pravilniki ZN , katerih skladnost je bila v skladu s tem členom potrjena z veljavno izjavo ZN o skladnosti, ki potrjuje skladnost z U-IWVTA pri celotnih vozilih, ali veljavno homologacijsko oznako ZN, pritrjeno na izdelek, ali veljavnim certifikatom o homologaciji ZN, kar zadeva opremo in dele.

               Taka preverjanja se izvedejo z naključnim vzorčenjem na trgu in v skladu s tehničnimi predpisi iz točke (a) ali (b) tega odstavka, odvisno od primera.

               5.
                     Pogodbenici si prizadevata sodelovati na področju tržnega nadzora, da bi podprli prepoznavanje in odpravljanje neskladnosti vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot.

               6.
                     Pogodbenica lahko sprejme vse ustrezne ukrepe v zvezi z vozili, sistemi, sestavnimi deli ali samostojnimi tehničnimi enotami, ki pomenijo resno tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge vidike zaščite javnega interesa ali ki drugače ne izpolnjujejo veljavnih zahtev. Taki ukrepi lahko vključujejo prepoved ali omejitev dajanja na voljo na trgu, registracije ali začetka uporabe zadevnih vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot ter njihov umik s trga ali odpoklic. Pogodbenica, ki sprejme ali ohrani take ukrepe, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico in na zahtevo druge pogodbenice navede razloge za njihovo sprejetje.

               Člen 7: Izdelki z novimi tehnologijami ali novimi lastnostmi

               1.
                     Nobena od pogodbenic ne zavrne ali omeji dostopa do svojega trga za izdelek, ki ga zajema ta priloga in ga je odobrila pogodbenica izvoznica, ker naj bi ta vključeval novo tehnologijo ali novo lastnost, ki je pogodbenica uvoznica še ni zakonsko uredila, razen če lahko pogodbenica uvoznica dokaže, da ima utemeljene razloge za prepričanje, da taka nova tehnologija ali nova lastnost ogroža zdravje ljudi, varnost ali okolje.

               2.
                     Če se pogodbenica odloči zavrniti dostop izdelka druge pogodbenice, ki ga zajema ta priloga, do svojega trga ali zahteva umik takega izdelka s svojega trga, ker naj bi ta vključeval novo tehnologijo ali novo lastnost, ki ogroža zdravje ljudi, varnost ali okolje, o svoji odločitvi takoj uradno obvesti drugo pogodbenico in zadevne gospodarske subjekte. Uradno obvestilo zajema vse pomembne znanstvene ali tehnične informacije, ki so se upoštevale pri odločitvi.

               Člen 8: Sodelovanje

               1.
                     Da bi dodatno olajšali trgovino z motornimi vozili, njihovimi deli in opremo ter preprečili težave pri dostopu do trga, hkrati pa zagotovili zdravje ljudi, varnost in varstvo okolja, si pogodbenici prizadevata za sodelovanje in izmenjavo informacij, kadar je to primerno.

               2.
                     Sodelovanje na podlagi tega člena lahko vključuje zlasti:

               (a)
                     razvoj in vzpostavitev tehničnih predpisov ali z njimi povezanih standardov;

               (b)
                     izmenjavo, kolikor je to mogoče, raziskav, informacij in rezultatov, povezanih z razvojem novih predpisov o varnosti vozil ali povezanih standardov, naprednim zmanjševanjem emisij in nastajajočimi tehnologijami za vozila;

               (c)
                     izmenjavo razpoložljivih informacij o prepoznavanju napak, povezanih z varnostjo ali emisijami, in neskladnosti s tehničnimi predpisi; ter

               (d)
                     spodbujanje večje mednarodne uskladitve tehničnih zahtev prek večstranskih forumov, kot sta Sporazum iz leta 1958 in sporazum iz leta 1998, vključno s sodelovanjem pri načrtovanju pobud v podporo takšnemu usklajevanju.

               Člen 9: Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele

               1.
                     Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele pomaga Specializiranemu trgovinskemu odboru za tehnične ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju pravilnega delovanja te priloge.

               2.
                     Naloge delovne skupine za motorna vozila in njihove dele so:

                  (a)
                     razpravljanje o kakršnem koli vprašanju, ki izhaja iz te priloge, na zahtevo ene od pogodbenic;

               (b)
                     olajšanje sodelovanja in izmenjava informacij v skladu s členom 8;

               (c)
                     vodenje tehničnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega sporazuma o zadevah, ki spadajo na področje uporabe te priloge; ter

               (d)
                     vzdrževanje seznama kontaktnih točk, pristojnih za zadeve, ki izhajajo iz te priloge.

               PRILOGA TBT-2:Zdravila

               Člen 1: Opredelitev pojmov

               1.
                     Za namene te priloge:

               (a)„organ“ pomeni organ pogodbenice, kot je naveden v Dodatku A;

               (b)„dobra proizvodna praksa“ ali „DPP“ pomeni tisti del zagotavljanja kakovosti, ki zagotavlja, da se izdelki dosledno proizvajajo in nadzorujejo v skladu s standardi kakovosti, ki ustrezajo njihovi predvideni uporabi in kot zahtevajo veljavno dovoljenje za promet ali specifikacije proizvoda, kot je navedeno v Dodatku B;

               (c)„inšpekcijski pregled“ pomeni oceno proizvodnega obrata, da se ugotovi, ali tak proizvodni obrat deluje v skladu z dobro proizvodno prakso in/ali zavezami, sprejetimi kot del odobritve za trženje izdelka, ki se izvaja v skladu z zakoni in drugimi predpisi zadevne pogodbenice ter vključuje predhodno trženje in inšpekcijski pregled po dajanju na trg;

               (d)„uradni dokument o dobri proizvodni praksi“ pomeni dokument, ki ga izda organ pogodbenice po inšpekcijskem pregledu proizvodnega obrata, vključno na primer s poročili o inšpekcijskih pregledih, certifikati, ki potrjujejo skladnost proizvodnega obrata z dobro proizvodno prakso, ali izjavo o neskladnosti z dobro proizvodno prakso.

               Člen 2: Področje uporabe

               Določbe te priloge se uporabljajo za zdravila, navedena v Dodatku C.

               Člen 3: Cilji

               Cilji te priloge v zvezi z zajetimi izdelki so:

               (a)
                     olajšati dostopnost zdravil na ozemlju vsake pogodbenice;

               (b)
                     določiti pogoje za priznavanje inšpekcijskih pregledov ter izmenjavo in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi med pogodbenicama;

               (c)
                     spodbujanje javnega zdravja z varovanjem varnosti pacientov ter zdravja in dobrobiti živali ter po potrebi varovanje visoke ravni varstva potrošnikov in okolja s spodbujanjem regulativnih pristopov v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.

               Člen 4: Mednarodni standardi

               Ustrezni standardi za izdelke, ki jih zajema ta priloga, zagotavljajo visoko raven varovanja javnega zdravja v skladu s standardi, praksami in smernicami, ki so jih razvili Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodni svet za usklajevanje tehničnih zahtev za zdravila za uporabo v humani medicini (ICH) in Mednarodna konferenca o harmonizaciji tehničnih zahtev za registracijo zdravil za uporabo v veterinarski medicini (VICH).

               Člen 5: Priznavanje inšpekcijskih pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi

               1.
                     Pogodbenica prizna inšpekcijske preglede, ki jih izvaja druga pogodbenica, in sprejme uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, ki jih izda druga pogodbenica v skladu z zakoni, predpisi in tehničnimi smernicami iz Dodatka B.

               2.
                     Organ pogodbenice se lahko v posebnih okoliščinah odloči, da ne bo sprejel uradnega dokumenta o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal organ druge pogodbenice za proizvodne obrate na ozemlju organa izdajatelja. Primeri takih okoliščin vključujejo navedbo bistvenih neskladnosti ali neustreznosti v poročilu o inšpekcijskem pregledu, pomanjkljivosti v kakovosti, ugotovljene pri nadzoru po dajanju na trg, ali druge posebne dokaze, ki vzbujajo resno zaskrbljenost v zvezi s kakovostjo izdelka ali varnostjo pacientov. Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar se organ pogodbenice odloči, da ne bo sprejel uradnega dokumenta o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal organ druge pogodbenice, ta organ obvesti ustrezni organ druge pogodbenice o razlogih za zavrnitev sprejetja dokumenta in lahko zahteva pojasnilo od organa druge pogodbenice. Zadevna pogodbenica zagotovi, da si njen organ prizadeva pravočasno odgovoriti na zahtevo po pojasnilih.

               3.
                     Pogodbenica lahko sprejme uradni dokument o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal organ druge pogodbenice za proizvodne obrate zunaj ozemlja organa izdajatelja.

               4.
                     Vsaka pogodbenica lahko določi pogoje, pod katerimi sprejema uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, izdane v skladu z odstavkom 3.

               Člen 6: Izmenjava uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi

               1.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da si organ druge pogodbenice, če organ pogodbenice od organa druge pogodbenice zahteva uradni dokument o dobri proizvodni praksi, prizadeva dokument posredovati v 30 koledarskih dneh od datuma zahteve.

               2.
                     Vsaka pogodbenica informacije v dokumentu, pridobljenem v skladu z odstavkom 1, obravnava kot zaupne.

               Člen 7: Nadzorni ukrepi

               1.
                     Vsaka pogodbenica ima pravico, da sama pregleda proizvodne obrate, za katere je druga pogodbenica potrdila, da izpolnjujejo zahteve.

               2.
                     Vsaka pogodbenica zagotovi, da pred izvedbo inšpekcijskega pregleda iz odstavka 1 organ pogodbenice, ki namerava opraviti inšpekcijski pregled, pisno obvesti ustrezni organ druge pogodbenice o inšpekcijskem pregledu in navede razloge za izvedbo lastnega inšpekcijskega pregleda. Organ pogodbenice, ki namerava opraviti inšpekcijski pregled, si prizadeva pisno obvestiti organ druge pogodbenice vsaj 30 dni pred predlaganim inšpekcijskim pregledom, v nujnih primerih pa lahko rok skrajša. Inšpekcijskemu pregledu se lahko pridruži organ druge pogodbenice.

               Člen 8 – Spremembe veljavnih zakonov in drugih predpisov

               1.Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico vsaj 60 dni pred sprejetjem kakršnih koli novih ukrepov ali sprememb v zvezi z dobro proizvodno prakso v zvezi s katerim koli od ustreznih zakonov, predpisov in tehničnih smernic iz Dodatka B.

               2.Pogodbenici si izmenjata vse potrebne informacije, vključno s spremembami svojih zakonov, predpisov, tehničnih smernic ali inšpekcijskih postopkov v zvezi z dobro proizvodno prakso, tako da lahko vsaka pogodbenica prouči, ali še vedno obstajajo pogoji za priznavanje inšpekcijskih pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v skladu s členom 5(1).

               3.Če pogodbenica zaradi katerega koli od novih ukrepov ali sprememb iz odstavka 1 tega člena meni, da ne more več priznavati inšpekcijskih pregledov ali sprejemati uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi, ki jih je izdala druga pogodbenica, drugo pogodbenico obvesti o svoji nameri, da uporabi člen 9, pogodbenici pa se posvetujeta v okviru Delovne skupine za zdravila.

               4.Vsa uradna obvestila v skladu s tem členom se pošljejo prek določenih kontaktnih točk v Delovni skupini za zdravila.

               Člen 9: Začasna prekinitev uporabe

               1. Brez poseganja v člen 5(2) ima vsaka pogodbenica pravico, da v celoti ali delno začasno prekine priznavanje inšpekcijskih pregledov in sprejemanja uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi druge pogodbenice v skladu s členom 5(1) za vse ali nekatere izdelke iz Dodatka C. Ta pravica se mora izvajati objektivno in utemeljeno. Pogodbenica, ki uveljavlja tako pravico, o tem uradno obvesti drugo pogodbenico in predloži pisno utemeljitev. Pogodbenica še naprej sprejema uradne dokumente druge pogodbenice o dobri proizvodni praksi, izdane pred takšno začasno prekinitvijo, razen če se pogodbenica na podlagi zdravstvenih ali varnostnih razlogov ne odloči drugače.

               2.Kadar pogodbenica po posvetovanjih iz člena 8(3) kljub temu začasno prekine priznavanje inšpekcijskih pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v skladu s členom 5(1), lahko to stori v skladu z odstavkom 1 tega člena, vendar ne prej kot 60 dni po začetku posvetovanj. V tem 60-dnevnem obdobju obe pogodbenici še naprej priznavata inšpekcijske preglede in sprejemata uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, ki jih izda organ druge pogodbenice.

               3.Če se priznavanje pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v skladu s členom 5(1) začasno prekine, pogodbenici na zahtevo pogodbenice razpravljata o zadevi v Delovni skupini za zdravila in si po najboljših močeh prizadevata, da proučita možne ukrepe, ki bi omogočili ponovno priznanje inšpekcijskih pregledov in sprejetje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi.

               Člen 10: Regulativno sodelovanje

               1.
                     Pogodbenici si prizadevata, da se v skladu s svojim pravom medsebojno posvetujeta o predlogih za uvedbo bistvenih sprememb tehničnih predpisov ali inšpekcijskih postopkov, vključno s tistimi, ki vplivajo na priznavanje dokumentov druge pogodbenice v skladu s členom 5, in po potrebi zagotovita priložnost za predložitev pripomb na take predloge, brez poseganja v člen 8.

               2.
                     Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje z namenom krepitve, razvoja in spodbujanja sprejetja in izvajanja mednarodno dogovorjenih znanstvenih ali tehničnih smernic, vključno s predstavitvijo skupnih pobud, predlogov in pristopov v ustreznih mednarodnih organizacijah in organih iz člena 4, kadar je to izvedljivo.

               Člen 11: Spremembe dodatkov

               Partnerski svet je pooblaščen za spremembo Dodatka A, da se posodobi seznam organov, Dodatka B, da se posodobi seznam veljavnih zakonov in drugih predpisov ter tehničnih smernic, in Dodatka C, da se posodobi seznam zajetih izdelkov.

               Člen 12: Delovna skupina za zdravila

               1.
                     Delovna skupina za zdravila pomaga Specializiranemu trgovinskemu odboru za tehnične ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju pravilnega delovanja te priloge.

               2.
                     Naloge te delovne skupine so:

               (a)razpravljanje o kakršnem koli vprašanju, ki izhaja iz te priloge, na zahtevo ene od pogodbenic;

               (b)olajšanje sodelovanja in izmenjava informacij za namene členov 8 in 10;

               (c)delovanje kot forum za posvetovanja in razprave za namene členov 8(3) in 9(3);

               (d)
                     vodenje tehničnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega sporazuma o zadevah, ki spadajo na področje uporabe te priloge; ter

               (e)
                     vzdrževanje seznama kontaktnih točk, pristojnih za zadeve, ki izhajajo iz te priloge.

               Člen 13: Neuporaba reševanja sporov

               Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma se ne uporablja za spore v zvezi z razlago in uporabo te priloge.

               Dodatek A – ORGANI pogodbenic

               1)Evropska unija:

                        Država

                        Za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Za zdravila za uporabo v veterinarski medicini

                        Belgija

                        Zvezna agencija za zdravila in izdelke za zdravje /

                        Federaal Agentschap voor geneesmiddelen en gezondheidsproducten/ Agence fédérale des médicaments et produits de santé

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Bolgarija

                        Bolgarska agencija za zdravila /

                        ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО ЛЕКАРСТВАТА

                        Bolgarska agencija za varnost hrane /

                        Българска агенция по безопасност на храните

                        Češka

                        Državni inštitut za nadzor zdravil /

                        Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)

                        Inštitut za državni nadzor bioloških pripravkov in zdravil za uporabo v veterinarski medicini /

                        Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv (ÚSKVBL)

                        Danska

                        Danska agencija za zdravila /

                        Laegemiddelstyrelsen

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Nemčija

                        Zvezni inštitut za zdravila in medicinske pripomočke /

                        Bundesinstitut für Arzneimittel und Medizinprodukte (BfArM)

                        Inštitut Paul-Ehrlich (PEI), Zvezni inštitut za cepiva in biomedicinska zdravila / Paul-Ehrlich-Institut (PEI) Bundesinstitut für Impfstoffe und biomedizinische Arzneimittel

                        Zvezno ministrstvo za zdravje / Bundesministerium für Gesundheit (BMG)/ Zentralstelle der Länder für Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln und Medizinprodukten (ZLG)
                           97

                        Zvezni urad za varstvo potrošnikov in varnost hrane /

                        Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

                        Zvezno ministrstvo za prehrano in kmetijstvo / Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

                        Estonija

                        Državna agencija za zdravila /

                        Ravimiamet

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Irska

                        Grčija

                        Regulativni organ za izdelke za zdravje / Health Products Regulatory Authority (HPRA)

                        Nacionalna organizacija za zdravila /

                        Ethnikos Organismos Farmakon (EOF) - (ΕΘΝIΚΟΣ ΟΡΓΑΝIΣΜΟΣ ΦΑΡΜΑΚΩΝ))

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Španija

                        Španska agencija za zdravila in medicinske pripomočke /

                        Agencia Española de Medicamentos y Productos

                        Sanitarios
                           98

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Francija

                        Francoska nacionalna agencija za varnost zdravil in izdelkov za zdravje / Agence nationale de sécurité du médicament et des produits de santé (ANSM)

                        Francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu – Nacionalna agencija za zdravila za uporabo v veterinarski medicini /

                        Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail-Agence Nationale du Médicament Vétérinaire (Anses-ANMV)

                        Hrvaška

                        Agencija za zdravila in medicinske pripomočke /

                        Agencija za lijekove i medicinske proizvode (HALMED)

                        Ministrstvo za kmetijstvo, uprava za veterino in varnost hrane /

                        Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane

                        Italija

                        Italijanska agencija za zdravila / Agenzia Italiana del Farmaco

                        Generalna direkcija za zdravje živali in zdravila za uporabo v veterinarski medicini

                        Ministero della Salute, Direzione Generale della Sanità Animale e dei Farmaci Veterinari

                        Ciper

                        Latvija

                        Ministrstvo za zdravje – farmacevtske službe /

                        Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, Υπουργείο Υγείας

                        Državna agencija za zdravila /

                        Zāļu valsts aģentūra

                        Ministrstvo za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje –

                        veterinarska služba /

                        Κτηνιατρικές Υπηρεσίες- Υπουργείο Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και Περιβάλλοντος

                        Oddelek za ocenjevanje in registracijo pri službi za hrano in veterino / Pārtikas un veterinārā dienesta Novērtēšanas un reģistrācijas departaments

                        Litva

                        Državna agencija za nadzor zdravil /

                        Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba

                        Državna služba za hrano in veterino /

                        Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba

                        Luksemburg

                        Ministrstvo za zdravje, oddelek za farmacijo in zdravila / Minìstere de la Santé, Division de la Pharmacie et

                        des Médicaments

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Madžarska

                        Malta

                        Nacionalni inštitut za farmacijo in prehrano / Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet

                        Regulativni organ za zdravila

                        Nacionalni urad za varnost prehranske verige, direktorat za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini / Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,

                        Állatgyógyászati Termékek Igazgatósága (ÁTI)

                        Oddelek za zdravila za uporabo v veterinarski medicini Nacionalnega veterinarskega laboratorija (NVL) v okviru

                        Oddelka za zdravje in dobro počutje živali (AHWD)

                        Nizozemska

                        Inšpektorat za zdravstveno varstvo in mladino / Inspectie Gezondheidszorg en Youth (IGJ)

                        Odbor za vrednotenje zdravil /

                        Bureau Diergeneesmiddelen, College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (CBG)

                        Avstrija

                        Poljska

                        Avstrijska agencija za zdravje in varnost hrane /

                        Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

                        Glavni inšpektorat za farmacevtske izdelke /

                        Główny Inspektorat Farmaceutyczny (GIF) /

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Portugalska

                        Nacionalna agencija za zdravila in izdelke za zdravje /

                        INFARMED, I.P

                        Autoridade Nacional do Medicamento e Produtos de Saúde, I.P

                        Generalni direktorat za prehrano in veterinarstvo / DGAV - Direção Geral de Alimentação e Veterinária (PT)

                        Romunija

                        Nacionalna agencija za zdravila in medicinske pripomočke /

                        Agenţia Naţională a Medicamentului şi a Dispozitivelor Medicale

                        Nacionalni organ za sanitarno veterino in varnost hrane / Autoritatea Naţională Sanitară Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor

                        Slovenija

                        Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke (JAZMP)

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                         Slovaška

                        Državni inštitut za nadzor zdravil /

                        Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL)

                        Inštitut za državni nadzor bioloških pripravkov in zdravil za uporabo v veterinarski

                        medicini /

                        Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv (USKVBL)

                        Finska

                        Švedska

                        Finska agencija za zdravila /

                        Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (FIMEA)

                        Agencija za medicinske izdelke / Läkemedelsverket

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

                        Glej organ za zdravila za uporabo v humani medicini

               2)Združeno kraljestvo

               Regulativna agencija za zdravila in zdravstvene izdelke / Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

               Direktorat za veterinarsko medicino / Veterinary Medicines Directorate

               Dodatek B – Seznam veljavnih zakonov, predpisov in tehničnih smernic v zvezi z dobro proizvodno prakso

               (1)
                     Za Evropsko unijo:

               Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini
                  99
               ;

               Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini
                  100
               ;

               Direktiva 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi
                  101
               ;

               Uredba (EU) št. 536/2014 z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES
                  102
               ;

               Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila
                  103
               ;

               Uredba (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004
                  104
               ;

               Direktiva komisije 2003/94/ES z dne 8. oktobra 2003 o določitvi načel in smernic dobre proizvodne prakse v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v humani medicini v preskušanju
                  105
               ;

               Direktiva Komisije 91/412/EGS z dne 23. julija 1991 o določitvi načel in smernic dobre proizvodne prakse za zdravila za uporabo v veterinarski medicini
                  106
               ;

               Direktiva Komisije (EU) 2017/1572 z dne 15. septembra 2017 o dopolnitvi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede načel in smernic dobre proizvodne prakse za zdravila za uporabo v humani medicini
                  107
               ;

               Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1252/2014 z dne 28. maja 2014 o dopolnitvi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z načeli in smernicami dobre proizvodne prakse za zdravilne učinkovine zdravil za uporabo v humani medicini
                  108
               ;

               Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1569 z dne 23. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo načel in smernic dobre proizvodne prakse za zdravila za uporabo v humani medicini v preskušanju ter ureditvijo poteka pregledov
                  109
               ;

               Sedanja različica Navodil za dobro proizvodno prakso iz zvezka IV Pravil, ki urejajo zdravila v Evropski uniji, ter zbirka postopkov Skupnosti za inšpekcijske preglede in izmenjavo informacij.

               (2)
                     Za Združeno kraljestvo:

               Predpisi o zdravilih za uporabo v humani medicini (The Human Medicines Regulations 2012 (SI 2012/1916))

               Predpisi o zdravilih za uporabo v humani medicini (klinična preskušanja) (The Medicines for Human Use (Clinical Trials) Regulations 2004 (SI 2004/1031))

               Predpisi o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (The Veterinary Medicines Regulations 2013 (SI 2013/2033))

               Predpisi o dobri proizvodni praksi v skladu s predpisom B17 in smernice o dobri proizvodni praksi, objavljene v skladu s predpisom C17 iz Predpisov o zdravilih za uporabo v humani medicini iz leta 2012

               Načela in smernice dobre proizvodne prakse, ki se uporabljajo za namene Priloge 2 k Predpisom o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini iz leta 2013

               DODATEK C – ZAJETI IZDELKI

               Zdravila za uporabo v humani medicini in za uporabo v veterinarski medicini:

               -zdravila v prometu za uporabo v humani ali veterinarski medicini, ki se tržijo, vključno z biološkimi in imunološkimi izdelki v prometu za uporabo v humani in veterinarski medicini,

               -zdravila za napredno zdravljenje,

               -aktivne farmacevtske učinkovine za uporabo v humani ali veterinarski medicini,

               -zdravila v preskušanju.

               PRILOGA TBT-3:KEMIKALIJE

               Člen 1: Opredelitev pojmov

               Za namene te priloge:

               (a)„pristojna organa“ pomeni:

               (I)za Unijo: Evropsko komisijo;

               (II)za Združeno kraljestvo: vlado Združenega kraljestva.

               (b)„GHS ZN“ pomeni globalno usklajeni sistem Združenih narodov za razvrščanje in označevanje kemikalij.

               Člen 2: Področje uporabe

               Ta priloga se uporablja za trgovino, urejanje, uvoz in izvoz kemikalij med Unijo in Združenim kraljestvom v zvezi z njihovo registracijo, ocenjevanjem, avtorizacijo, omejitvijo, odobritvijo, razvrščanjem, označevanjem in pakiranjem.

               Člen 3: Cilji

               1.
                     Cilji te priloge so:

                  (a)
                     olajšati trgovino s kemikalijami in sorodnimi proizvodi med pogodbenicama;

                  (b)
                     zagotoviti visoko raven varstva okolja ter zdravja ljudi in živali; ter

                  (c)
                     zagotoviti sodelovanje med pristojnima organoma Unije in Združenega kraljestva.

               2.
                     Pogodbenici priznavata, da zaveze, sprejete na podlagi te priloge, nobeni pogodbenici ne preprečujejo, da bi določila lastne prednostne naloge v zvezi s predpisi o kemikalijah, vključno z določitvijo lastnih ravni varstva okolja ter zdravja ljudi in živali.

               Člen 4: Ustrezne mednarodne organizacije in organi

               Pogodbenici priznavata, da so mednarodne organizacije in organi, zlasti OECD in Pododbor strokovnjakov Združenih narodov za globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij (SCEGHS) Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov (ECOSOC), pomembni za razvoj znanstvenih in tehničnih smernic v zvezi s kemikalijami.

               Člen 5: Sodelovanje v ustreznih mednarodnih organizacijah in organih ter regulativni razvoj

               1.
                     Pogodbenici dejavno prispevata k razvoju znanstvenih ali tehničnih smernic iz člena 4 v zvezi z oceno nevarnosti in tveganj kemikalij ter oblik dokumentiranja rezultatov takih ocen.

               2.
                     Vsaka pogodbenica izvaja vse smernice, ki jih izdajo mednarodne organizacije in organi iz člena 4, razen če bi bile te smernice neučinkovite ali neprimerne za doseganje legitimnih ciljev zadevne pogodbenice.

               Člen 6: Razvrščanje in označevanje kemikalij

               1.
                     Vsaka pogodbenica izvaja GHS ZN tako celovito, kot se ji zdi izvedljivo v okviru njenega sistema, vključno s kemikalijami, ki ne spadajo na področje uporabe te priloge, razen kadar obstajajo posebni razlogi za uporabo drugačnega sistema označevanja za določene kemične izdelke v končni obliki, namenjene končnemu uporabniku. Vsaka pogodbenica redno posodablja svoje izvajanje na podlagi redno izdajanih revidiranih GHS ZN.

               2.
                     Če namerava pristojni organ pogodbenice razvrstiti posamezne snovi v skladu s svojimi zadevnimi pravili in postopki, pristojnemu organu druge pogodbenice omogoči, da izrazi svoje mnenje v skladu z zadevnimi pravili in postopki v veljavnih rokih.

               3.
                     Vsaka pogodbenica javno objavi informacije o svojih postopkih v zvezi z razvrščanjem snovi v skladu s svojimi pravili in postopki. Vsaka pogodbenica si prizadeva odgovoriti na pripombe, ki jih prejme od druge pogodbenice v skladu z odstavkom 2.

               4.
                     Nobena določba v tem členu od nobene pogodbenice ne zahteva, da doseže kakršen koli poseben izid v zvezi z izvajanjem GHS ZN na svojem ozemlju ali v zvezi z razvrstitvijo določene snovi ali da pospeši, začasno prekine ali odloži svoje postopke in postopke odločanja.

               Člen 7: Sodelovanje

               1.
                     Pogodbenici priznavata, da lahko prostovoljno sodelovanje pri zakonskem urejanju kemikalij olajša trgovino na načine, ki koristijo potrošnikom, podjetjem in okolju ter prispevajo k izboljšanju varovanja zdravja ljudi in živali.

               2.
                     Pogodbenici se zavezujeta, da bosta olajšali izmenjavo nezaupnih informacij med svojima pristojnima organoma, tudi s sodelovanjem pri elektronskih oblikah in orodjih, ki se uporabljajo za shranjevanje podatkov.

               3.
                     Kadar je to primerno, pogodbenici sodelujeta z namenom krepitve, razvoja in spodbujanja sprejetja in izvajanja mednarodno dogovorjenih znanstvenih ali tehničnih smernic, vključno s predstavitvijo skupnih pobud, predlogov in pristopov v ustreznih mednarodnih organizacijah in organih, zlasti tistih iz člena 4, kadar je to izvedljivo.

               4.
                     Pogodbenici sodelujeta, če obe pogodbenici menita, da je to koristno, pri razširjanju podatkov, povezanih z varnostjo kemikalij, in te informacije dasta na voljo javnosti, da bi različnim ciljnim skupinam zagotovili enostaven dostop do teh informacij in njihovo razumljivost.  Druga pogodbenica pogodbenici na zahtevo katere koli pogodbenice predloži razpoložljive informacije o varnosti kemikalij, ki niso zaupne narave.

               5.
                     Če pogodbenica tako zahteva in se druga pogodbenica s tem strinja, pogodbenici začneta posvetovanja o znanstvenih informacijah in podatkih v okviru novih in nastajajočih vprašanj, povezanih z nevarnostmi ali tveganji, ki jih kemikalije predstavljajo za zdravje ljudi ali okolje, da bi ustvarili skupen nabor znanja ter, če je to izvedljivo in kolikor je mogoče, spodbujali skupno razumevanje znanosti v zvezi s takšnimi vprašanji.

               Člen 8: Izmenjava informacij

               -Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije v zvezi s katerim koli vprašanjem, pomembnim za izvajanje te priloge, v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini.

               PRILOGA TBT-4:EKOLOŠKI PROIZVODI

               Člen 1: Cilj in področje uporabe

               1.
                     Cilj te priloge je določiti določbe in postopke za spodbujanje trgovine z ekološkimi proizvodi v skladu z načeloma nediskriminacije in vzajemnosti, in sicer z vzajemnim priznavanjem enakovrednosti njunih zakonodaj s strani pogodbenic.

               2.
                     Ta priloga se uporablja za ekološke proizvode iz dodatkov A in B, ki so skladni z zakoni in drugimi predpisi iz Dodatka C ali D. Partnerski svet se pooblasti za spreminjanje dodatkov A, B, C in D.

               Člen 2: Opredelitev pojmov

               Za namene te priloge:

               „pristojni organ“ pomeni uradno agencijo, ki je pristojna za zakone in druge predpise iz Dodatka C ali D in je odgovorna za izvajanje te priloge;

               „nadzorni organ“ pomeni organ, na katerega je pristojni organ v celoti ali delno prenesel pristojnost za inšpekcijske preglede in potrjevanje na področju ekološke pridelave v skladu z zakoni in drugimi predpisi, navedenimi v Dodatku C ali D;

               „izvajalec nadzora“ pomeni subjekt, ki ga pristojni organ prizna za izvajanje inšpekcijskih pregledov in certificiranja na področju ekološke pridelave v skladu z zakoni in predpisi, navedenimi v Dodatku C ali D; ter

               „enakovrednost“ pomeni zmožnost različnih zakonov, predpisov in zahtev ter sistemov inšpekcijskih pregledov in certificiranja, da dosežejo iste cilje.

               Člen 3: Priznavanje enakovrednosti

               1. V zvezi z izdelki iz Dodatka A Unija priznava zakone in predpise Združenega kraljestva, navedene v Dodatku C, kot enakovredne zakonom in predpisom Unije iz Dodatka D.

               2.
                     V zvezi z izdelki, navedenimi v Dodatku B, Združeno kraljestvo priznava zakone in druge predpise Unije, navedene v Dodatku D, kot enakovredne zakonom in predpisom Združenega kraljestva iz Dodatka C.

               3.
                     Glede na datum začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 1. januarja 2022, vsaka pogodbenica do 31. decembra 2023 ponovno oceni priznavanje enakovrednosti iz odstavkov 1 in 2. Če pogodbenica na podlagi te ponovne ocene ne potrdi enakovrednosti, se priznavanje enakovrednosti začasno prekliče.

               4.
                     Brez poseganja v odstavek 3 se v primeru spremembe, preklica ali nadomestitve zakonov in drugih predpisov iz Dodatka C ali D nova pravila štejejo za enakovredna pravilom druge pogodbenice, razen če pogodbenica temu nasprotuje v skladu s postopkom iz odstavkov 5 in 6.

               5.
                     Če pogodbenica po prejetju dodatnih informacij, ki jih je zahtevala, od druge pogodbenice, meni, da zakoni in drugi predpisi ali upravni postopki ali prakse druge pogodbenice ne izpolnjujejo več zahtev za enakovrednost, ta pogodbenica drugi pogodbenici predloži utemeljeno zahtevo za spremembo zadevnih zakonov, predpisov ali upravnih postopkov ali praks in drugi pogodbenici zagotovi ustrezno obdobje, ki ni krajše od treh mesecev, za zagotovitev enakovrednosti.

               6.
                     Če zadevna pogodbenica po izteku obdobja iz odstavka 5 še vedno meni, da zahteve za enakovrednost niso izpolnjene, se lahko odloči, da enostransko prekliče priznavanje enakovrednosti ustreznih zakonov in drugih predpisov iz Dodatka C ali D v zvezi z zadevnimi ekološkimi proizvodi iz Dodatka A ali B.

               7.
                     Odločitev o enostranskem začasnem preklicu priznavanja enakovrednosti zakonov in drugih predpisov iz Dodatka C ali D v zvezi z zadevnimi ekološkimi proizvodi, navedenimi v Dodatku A ali B, se lahko sprejme tudi po izteku trimesečnega odpovednega roka, če pogodbenica ni zagotovila informacij, zahtevanih v skladu s členom 6, ali se ne strinja z medsebojnim strokovnim pregledom v skladu s členom 7.

               8.
                     Če se priznavanje enakovrednosti v skladu s tem členom začasno prekliče, pogodbenici na zahtevo pogodbenice razpravljata o zadevi v okviru Delovne skupine za ekološke proizvode in si po najboljših močeh prizadevata proučiti možne ukrepe, ki bi omogočili ponovno priznavanje enakovrednosti.

               9.
                     V zvezi s proizvodi, ki niso navedeni v Dodatku A ali B, o enakovrednosti razpravlja Delovna skupina za ekološke proizvode na zahtevo ene od pogodbenic.

               Člen 4: Uvoz in dajanje na trg

               1.
                     Unija dovoli uvoz proizvodov iz Dodatka A na svoje ozemlje in dajanje teh proizvodov na trg kot ekoloških proizvodov, če so ti proizvodi skladni z zakoni in drugimi predpisi Združenega kraljestva, navedenimi v Dodatku C, in jim je priloženo potrdilo o kontrolnem pregledu, ki ga izda nadzorni organ, ki ga priznava Združeno kraljestvo in je naveden Uniji, kot je navedeno v odstavku 3.

               2.
                     Združeno kraljestvo dovoli uvoz proizvodov iz Dodatka B na svoje ozemlje in dajanje teh proizvodov na trg kot ekoloških proizvodov, če so ti proizvodi skladni z zakoni in drugimi predpisi Unije iz Dodatka D in jim je priloženo potrdilo o kontrolnem pregledu, ki ga izda nadzorni organ, priznan s strani Unije in naveden Združenemu kraljestvu, kot je navedeno v odstavku 3.

               3.
                     Vsaka pogodbenica priznava nadzorne organe ali izvajalce nadzora, ki jih druga pogodbenica določi kot pristojne za izvajanje ustreznega nadzora v zvezi z ekološkimi proizvodi, ki jih zajema priznavanje enakovrednosti iz člena 3, in za izdajo potrdila o kontrolnem pregledu iz odstavkov 1 in 2 tega člena z namenom njihovega uvoza na ozemlje druge pogodbenice in dajanja na trg na tem ozemlju.

               4.
                     Pogodbenica uvoznica v sodelovanju z drugo pogodbenico vsakemu ustreznemu nadzornemu organu in izvajalcu nadzora, ki ju navede druga pogodbenica, dodeli kodne številke.

               Člen 5: Označevanje

               1.
                     Proizvodi, uvoženi na ozemlje pogodbenice v skladu s to prilogo, morajo izpolnjevati zahteve za označevanje, določene v zakonih in drugih predpisih pogodbenice uvoznice iz dodatkov C in D. Ti proizvodi so lahko opremljeni z ekološkim logotipom Unije, katerim koli ekološkim logotipom Združenega kraljestva ali obema logotipoma, kot je določeno v ustreznih zakonih in predpisih, če ti proizvodi izpolnjujejo zahteve glede označevanja za zadevni logotip ali oba logotipa.

               2.
                     Pogodbenici se zavezujeta, da se bosta izogibali kakršni koli zlorabi izrazov, ki se nanašajo na ekološko pridelavo, v zvezi z ekološkimi proizvodi, ki jih zajema priznavanje enakovrednosti v skladu s to prilogo.

               3.
                     Pogodbenici se zavezujeta, da bosta zaščitili ekološki logotip Unije in kateri koli logotip ekološke pridelave Združenega kraljestva, določen v ustreznih zakonih in predpisih, pred kakršno koli zlorabo ali posnemanjem. Pogodbenici zagotovita, da se ekološki logotip Unije in kateri koli ekološki logotip Združenega kraljestva uporabljata samo za označevanje, oglaševanje ali trgovinske dokumente ekoloških proizvodov, ki so skladni z zakoni in predpisi iz dodatkov C in D.

               Člen 6: Izmenjava informacij

               1.
                     Pogodbenici si izmenjata vse ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem te priloge in njeno uporabo. Zlasti vsaka pogodbenica do 31. marca drugega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma in do 31. marca vsakega naslednjega leta drugi pogodbenici pošlje:

                  (a)
                     poročilo, ki vsebuje informacije o vrstah in količinah ekoloških proizvodov, izvoženih v skladu s to prilogo, za obdobje od januarja do decembra predhodnega leta;

                  (b)
                     poročilo o dejavnostih spremljanja in nadzora, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, doseženih rezultatih in sprejetih korektivnih ukrepih za obdobje od januarja do decembra predhodnega leta; ter

                  (c)
                     podrobnosti o ugotovljenih nepravilnostih in kršitvah zakonov in drugih predpisov, navedenih v Dodatku C ali D, kot je ustrezno.

               2.
                     Vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja drugo pogodbenico obvesti o:

                  (a)
                     vsaki posodobitvi seznama svojih pristojnih organov, nadzornih organov in izvajalcev nadzora, vključno z ustreznimi kontaktnimi podatki (zlasti naslovom in spletnim naslovom);

                  (b)
                     vseh morebitnih spremembah ali razveljavitvah, ki jih namerava uvesti v zvezi z zakoni ali predpisi iz Dodatka C ali Dodatka D, kakršnih koli predlogih za nove zakone ali predpise ali katerih koli ustreznih predlaganih spremembah upravnih postopkov in praks v zvezi z ekološkimi proizvodi, zajetimi v tej prilogi; ter

                  (c)
                     vseh spremembah ali razveljavitvah, ki jih je sprejela v zvezi z zakoni ali predpisi iz Dodatka C ali Dodatka D, novi zakonodaji ali ustreznih spremembah upravnih postopkov in praks v zvezi z ekološkimi proizvodi, zajetimi v tej prilogi.

               Člen 7: Medsebojni strokovni pregled

               1.
                     Po najmanj šestmesečnem predhodnem obvestilu vsaka pogodbenica uradnikom ali strokovnjakom, ki jih imenuje druga pogodbenica, dovoli izvajanje medsebojnih strokovnih pregledov na njenem ozemlju, da preverijo, ali zadevni nadzorni organi in izvajalci nadzora izvajajo nadzor, potreben za izvajanje te priloge.

               2.
                     Vsaka pogodbenica sodeluje z drugo pogodbenico in ji pomaga, kolikor to dovoljuje veljavna zakonodaja, pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov iz odstavka 1, ki lahko vključujejo obiske uradov ustreznih nadzornih organov in izvajalcev nadzora, predelovalnih obratov in certificiranih izvajalcev.

               Člen 8: Delovna skupina za ekološke proizvode

               1.
                     Delovna skupina za ekološke proizvode pomaga Specializiranemu trgovinskemu odboru za tehnične ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju pravilnega delovanja te priloge.

               2.
                     Naloge delovne skupine za ekološke proizvode so:

                  (a)
                     razpravljanje o vseh zadevah, ki izhajajo iz te priloge, na zahtevo pogodbenice, vključno z morebitno potrebo po spremembah te priloge ali njenih dodatkov;

                  (b)
                     olajševanje sodelovanja v zvezi z zakoni, predpisi, standardi in postopki v zvezi z ekološkimi proizvodi, zajetimi v tej prilogi, vključno z razpravami o tehničnih ali regulativnih vprašanjih v zvezi s pravili in nadzornimi sistemi; ter

                  (c)
                     vodenje tehničnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega sporazuma o zadevah, ki spadajo na področje uporabe te priloge.

               DODATEK A

               EKOLOŠKI PROIZVODI IZ ZDRUŽENEGA KRALJESTVA, ZA KATERE UNIJA PRIZNAVA ENAKOVREDNOST

                        Opis

                        Opombe

                        Nepredelani rastlinski proizvodi

                        Žive živali ali nepredelani proizvodi živalskega izvora

                        Vključuje med

                        Proizvodi iz akvakulture in morske alge

                        Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano

                        Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za krmo

                        Seme in razmnoževalni material

               Ekološki proizvodi, navedeni v tem dodatku, so nepredelani kmetijski pridelki ali proizvodi iz akvakulture, pridelani v Združenem kraljestvu, ali predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano ali krmo, predelani v Združenem kraljestvu s sestavinami, ki so bile pridelane v Združenem kraljestvu ali so bile uvožene v Združeno kraljestvo v skladu z zakoni in predpisi Združenega kraljestva.

               DODATEK B

               EKOLOŠKI PROIZVODI IZ UNIJE, ZA KATERE ZDRUŽENO KRALJESTVO PRIZNAVA ENAKOVREDNOST

                        Opis

                        Opombe

                        Nepredelani rastlinski proizvodi

                        Žive živali ali nepredelani proizvodi živalskega izvora

                        Vključuje med

                        Proizvodi iz akvakulture in morske alge

                        Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano

                        Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za krmo

                        Seme in razmnoževalni material

               Ekološki proizvodi iz tega dodatka so nepredelani kmetijski pridelki ali proizvodi iz akvakulture, pridelani v Uniji, ali predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano ali krmo, predelani v Uniji s sestavinami, ki so bile pridelane v Uniji ali so bile uvožene v Unijo v skladu z zakoni in drugimi predpisi Unije.

               DODATEK C

               ZAKONI IN DRUGI PREDPISI O EKOLOŠKIH PROIZVODIH, KI SE UPORABLJAJO V ZDRUŽENEM KRALJESTVU
                  110

               Naslednji zakoni in drugi predpisi, ki se uporabljajo v Združenem kraljestvu:

               1.Ohranjena UREDBA (ES) št. 834/2007

               2.Ohranjena UREDBA (ES) št. 889/2008

               3.Ohranjena UREDBA (ES) št. 1235/2008

               4.Uredba o ekoloških proizvodih iz leta 2009

               DODATEK D

               ZAKONI IN DRUGI PREDPISI O EKOLOŠKIH PROIZVODIH, KI SE UPORABLJAJO V UNIJI

               Naslednji zakoni in drugi predpisi, ki se uporabljajo v Uniji:

               1.Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe 2092/91
                  111
               ;

               2.Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta(ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora
                  112
               ;

               3.Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav
                  113
               .

               PRILOGA-TBT-5: TRGOVINA Z VINOM

               Člen 1: Področje uporabe in opredelitev pojmov

               1.Ta priloga se uporablja za vino iz tarifne številke 22.04 harmoniziranega sistema.

               2.V tej prilogi „vino, pridelano v“ pomeni sveže grozdje, grozdni mošt in delno prevreti grozdni mošt, ki so bili predelani v vino ali dodani vinu na ozemlju pogodbenice izvoznice.

               Člen 2: Opredelitve proizvodov, enološki postopki in obdelave

               1.Enološki postopki za vino, ki jih priporoči in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino („OIV“), se za namene te priloge štejejo za ustrezne mednarodne standarde.

               2.Vsaka pogodbenica odobri uvoz in prodajo vina za potrošnjo, proizvedenega v drugi pogodbenici, če je bilo vino proizvedeno v skladu z:

               (a)opredelitvijo izdelkov, ki so v vsaki pogodbenici dovoljene v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz Dodatka A;

               (b)enološkimi postopki, določenimi v vsaki pogodbenici v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz Dodatka A, ki so v skladu z ustreznimi standardi OIV; ter

               (c) enološkimi postopki in omejitvami, določenimi v vsaki pogodbenici, ki niso v skladu z ustreznimi standardi OIV, navedenimi v Dodatku B.

               3.Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje dodatkov iz odstavka 2.

               Člen 3: Zahteve za certificiranje pri uvozu na zadevna ozemlja pogodbenic

               1.Za vino, proizvedeno v eni pogodbenici in dano na trg v drugi pogodbenici, sta dokumentacija in certificiranje , ki ju lahko zahteva katera koli pogodbenica, omejena na potrdilo, kot je določeno v Dodatku C, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice izvoznice.

               2.Potrdilo, ki se zahteva v skladu z odstavkom 1, je lahko v obliki elektronskega dokumenta. Vsaka pogodbenica na zahtevo pristojnih organov druge pogodbenice, v kateri bo blago sproščeno v prosti promet, omogoči dostop do elektronskega dokumenta ali podatkov, potrebnih za njegovo vzpostavitev. Če dostop do ustreznih elektronskih sistemov ni na voljo, se lahko potrebni podatki zahtevajo tudi v papirni obliki.

               3.Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje Dodatka C.

               4.Analitske metode, ki jih OIV prizna kot referenčne metode in jih objavi OIV, so referenčne metode za določanje analitske sestave vina v okviru nadzornih postopkov.

               Člen 4: Informacije o hrani in oznake lotov

               1.Če v tem členu ni določeno drugače, se označevanje vina, uvoženega in trženega v skladu s tem sporazumom, izvaja v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenice uvoznice.

               2.
                     Pogodbenica ne zahteva, da se na posodi, etiketi ali embalaži vina navede kateri koli od naslednjih datumov ali enakovreden datum:

               (a)datum pakiranja;

               (b)datum polnjenja;

               (c)datum pridelave ali proizvodnje;

               (d)datum izteka roka uporabnosti, datum „uporabno najmanj do“ in datum „porabiti do“;

               (e)datum minimalnega roka trajanja, datum „najbolje uporabiti do“, datum „najboljša kakovost do“; ali

               (f)datum „prodati do“.

               Z odstopanjem od točke (e) prvega pododstavka lahko pogodbenica zahteva, da se navede minimalni rok trajanja na izdelkih, ki bi zaradi dodajanja pokvarljivih sestavin lahko imeli krajši minimalni rok trajanja, kot bi ga običajno pričakoval potrošnik.

               3.Vsaka pogodbenica zagotovi, da je na etiketi pakiranih izdelkov navedena oznaka, ki omogoča identifikacijo serije, v katero spada izdelek, v skladu z zakonodajo pogodbenice, ki izvaža pakirani proizvod. Koda serije mora biti dobro vidna, jasno berljiva in neizbrisna. Pogodbenica ne dovoli trženja pakiranih izdelkov, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega odstavka.

               4.Vsaka pogodbenica dovoli, da se na dodatni etiketi, pritrjeni na posodo za vino, navedejo obvezne informacije, vključno s prevodi ali navedbo števila standardnih pijač ali enot alkohola, kadar je to potrebno. Dodatne etikete se lahko namestijo na posodo za vino po uvozu, vendar preden se izdelek da na trg na ozemlju pogodbenice, če so obvezni podatki prikazani v celoti in natančno.

               5.Pogodbenica uvoznica na etiketi ne zahteva prikaza alergenov, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji vina, vendar niso prisotni v končnem proizvodu.

               Člen 5: Prehodni ukrepi

               Vino, ki je bilo na dan začetka veljavnosti tega sporazuma proizvedeno, opisano in označeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, vendar na način, ki ni v skladu s to prilogo, se lahko še naprej označuje in daje na trg na naslednji način:

               (a)
                     s strani trgovcev na debelo ali proizvajalcev v prehodnem obdobju dveh let od začetka veljavnosti tega sporazuma; ter

               (b)
                     s strani trgovcev na drobno, dokler zaloge niso izčrpane.

               Člen 6: Izmenjava informacij

               Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije v zvezi s katerim koli vprašanjem, pomembnim za izvajanje te priloge, v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini.

               Člen 7: Pregled

               Najpozneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenici proučita nadaljnje ukrepe za olajšanje trgovine z vinom med pogodbenicama.

               DODATEK A – ZAKONI IN DRUGI PREDPISI POGODBENIC

               Zakoni in drugi predpisi Združenega kraljestva
                  114

               Zakoni in drugi predpisi iz člena 2(2), ki se nanašajo na:

               a)opredelitev izdelkov:

               (I)Ohranjena Uredba (EU) št. 1308/2013, zlasti pravila pridelave v vinskem sektorju, v skladu s členi 75, 81 in 91, delom IV Priloge II in delom II Priloge VII k navedeni uredbi ter njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremembami;

               (II)Ohranjena Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33, zlasti členi 47, 52 do 54 ter priloge III, V in VI k navedeni uredbi, vključno s poznejšimi spremembami;

               (III)Ohranjena Uredba (EU) št. 1169/2011 in njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremembami;

               b)enološki postopki in omejitve:

               (I)Ohranjena Uredba (EU) št. 1308/2013, zlasti enološki postopki in omejitve v skladu s členoma 80 in 83 ter Prilogo VIII k navedeni uredbi in njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremembami;

               (II)Ohranjena Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934, vključno s poznejšimi spremembami.

               Zakoni in drugi predpisi Evropske unije

                Zakoni in drugi predpisi iz člena 2(2), ki se nanašajo na:

               a)opredelitev izdelkov:

               (I)Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  115
               , zlasti pravila pridelave v vinskem sektorju, v skladu s členi 75, 81 in 91, delom IV Priloge II in delom II Priloge VII k navedeni uredbi ter njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremembami;

               (II)Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33
                  116
               , zlasti členi 47, 52 do 54 ter priloge III, V in VI k navedeni uredbi, vključno s poznejšimi spremembami;

               (III)Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
                  117
               , vključno s poznejšimi spremembami.

               a)enološki postopki in omejitve:

               (I)Uredba (EU) št. 1308/2013, zlasti enološki postopki in omejitve v skladu s členoma 80 in 83 ter Prilogo VIII k navedeni uredbi in njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremembami;

               (II)Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934
                  118
               , vključno s poznejšimi spremembami.

               DODATEK B – DODATNI ENOLOŠKI POSTOPKI IN OMEJITVE, KI JIH POGODBENICI SPREJMETA SKUPAJ

               (1)
                     Zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt in saharoza se lahko uporabljajo za obogatitev in slajenje pod posebnimi in omejenimi pogoji iz dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 in dela I Priloge VIII k ohranjeni Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen uporabe teh izdelkov v rekonstituirani obliki v vinih, ki jih zajema ta sporazum.

               (2)
                     Dodajanje vode pri proizvodnji vina ni dovoljeno, razen kadar je to potrebno zaradi posebne tehnične potrebe.

               (3)
                     Sveže droži se lahko uporabljajo pod posebnimi in omejenimi pogoji, določenimi v vrstični postavki 11.2 preglednice 2 dela A Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934 in v vrstični postavki 11.2 preglednice 2 dela A Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934.

               DODATEK C – PREDLOGA ZA SAMOPOTRDILO ZA VINO, UVOŽENO IZ [EVROPSKE UNIJE/ZDRUŽENEGA KRALJESTVA] V [ZDRUŽENO KRALJESTVO/EVROPSKO UNIJO] (1)

                        1. Izvoznik (ime in naslov)

                        2. Zaporedna št. (2)

                        3. Uvoznik (ime in naslov)

                        4. Pristojni organ v kraju odpreme v [Evropski uniji/Združenem kraljestvu] (3)

                        5. Carinski žig (samo za uradno uporabo [Evropske unije/Združenega kraljestva])

                        6. Prevozno sredstvo in podatki o prevozu (4)

                        7. Kraj raztovarjanja (če je drugačen od 3)

                        8. Poimenovanje uvoženega izdelka (5)

                        9. Količina v l/hl/kg

                        10. Število posod (6)

                        11. Potrdilo

                        „Opisani izdelek je namenjen za neposredno prehrano ljudi in je skladen z opredelitvami pojmov in enološkimi postopki, odobrenimi v skladu s Prilogo TBT-5: Trgovina z vinom v okviru Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani. Proizvedel ga je proizvajalec, ki je pod nadzorom in nadzorom naslednjega pristojnega organa (7):

                        Pošiljatelj, ki potrjuje zgoraj navedene podatke (8)

                        Identifikacija pošiljatelja (9)

                        Kraj, datum in podpis pošiljatelja

               (1)V skladu s členom 3(1) Priloge TBT-5: Trgovina z vinom v okviru Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani.

               (2)Navedite številko sledljivosti pošiljke, tj. serijsko številko, ki identificira pošiljko, v evidenci izvoznika.

               (3)Navedite polno ime, naslov in kontaktne podatke pristojnega organa v eni od držav članic Evropske unije ali Združenega kraljestva, od koder se pošiljka izvaža in ki je odgovoren za preverjanje informacij iz tega potrdila.

               (4)Navedite prevoz, ki se uporablja za dostavo do vstopne točke v Evropsko unijo ali Združeno kraljestvo; navedite način prevoza (ladja, letalo itd.), navedite ime prevoznega sredstva (ime ladje, številko leta itd.).

               (5)Navedite naslednje podatke:

               -prodajno poimenovanje, kot je navedeno na etiketi,

               -ime proizvajalca,

               -vinorodno območje,

               -ime države proizvodnje (ene od držav članic Evropske unije ali Združenega kraljestva),

               -ime geografske označbe, če je ustrezno,

               -skupni volumenski delež alkohola,

               -barva izdelka (navedite le „rdeče“, „rosé“ ali „belo“),

               -oznaka kombinirane nomenklature (oznaka KN).

               (6)Posoda pomeni posodo za vino, manjšo od 60 litrov. Število posod je lahko število steklenic.

               (7)Navedite polno ime, naslov in kontaktne podatke ustreznega pristojnega organa v eni od držav članic Evropske unije ali v Združenem kraljestvu.

               (8)Navedite polno ime, naslov in kontaktne podatke pošiljatelja.

               (9)Navedite:

               -za Evropsko unijo: trošarinsko številko sistema za izmenjavo podatkov o trošarinah (SEED) ali identifikacijsko številko za DDV, če pošiljatelj nima številke SEED, ali sklic na številko na seznamu ali registru iz člena 8(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273
                  119
               ;

               -za Združeno kraljestvo: trošarinska številka sistema za izmenjavo podatkov o trošarinah (SEED) ali številka DDV, če pošiljatelj nima številke SEED, ali sklic na številko WSB.

               PRILOGA TBT-XX – UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z VARNOSTJO NEŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM POVEZANIMI PREVENTIVNIMI, OMEJEVALNIMI IN KOREKTIVNIMI UKREPI

               [Ta priloga vzpostavlja ureditev za redno izmenjavo informacij med sistemom Unije za hitro obveščanje o neprehrambenih proizvodih (RAPEX) ali njegovim naslednikom ter podatkovno zbirko Združenega kraljestva o nadzoru trga in varnosti proizvodov, vzpostavljeno v skladu s predpisi o splošni varnosti proizvodov iz leta 2005 ali njihovim naslednikom.

               V skladu s členom TBT.9(8) ureditev določa vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter uporabo pravil o zaupnosti in varstvu osebnih podatkov.]

               PRILOGA TBT-ZZ – UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(5) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, SPREJETIH V ZVEZI Z NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI PROIZVODI, RAZEN TISTIH, KI SO ZAJETI V ČLENU TBT.9(4)

               [S to prilogo se vzpostavi ureditev za redno izmenjavo informacij, vključno z izmenjavo informacij z elektronskimi sredstvi, v zvezi z ukrepi, sprejetimi v zvezi z neskladnimi neživilskimi izdelki, razen tistih iz člena TBT.9(4).

               V skladu s členom TBT.9(8) ureditev določa vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter uporabo pravil o zaupnosti in varstvu osebnih podatkov.]

               PRILOGA CUSTMS-1: POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI

               Člen 1 Merila za pooblaščene gospodarske subjekte in obravnavanje takih subjektov

               1. Navedena merila za uvrstitev med pooblaščene gospodarske subjekte iz člena CUSTMS.9 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] tega sporazuma se določijo z zakoni, drugimi predpisi ali postopki pogodbenic. Navedena merila se objavijo in vključujejo:

               (a) odsotnost hujših ali ponavljajočih se kršitev carinske zakonodaje in davčnih predpisov ter odsotnost hujših kaznivih dejanj v zvezi z gospodarsko dejavnostjo vložnika;

               (b) vložnik izkaže, da ima s sistemom vodenja trgovinskih in po potrebi transportnih evidenc visoko stopnjo nadzora nad svojimi operacijami in pretokom blaga, kar omogoča ustrezne carinske kontrole;

               (c) plačilna sposobnost, ki se šteje za dokazano, kadar ima vložnik dobro finančno stanje, ki mu omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti določene vrste zadevne poslovne dejavnosti; in

               (d) ustrezni varnostni in varstveni standardi, ki se štejejo za izpolnjene, če vlagatelj dokaže, da ohranja ustrezne ukrepe za zagotavljanje varnosti in varstva mednarodne dobavne verige, tudi na področjih telesne nedotakljivosti in kontrole dostopa, logističnih postopkov in ravnanja z določenimi vrstami blaga, osebja in njegovih poslovnih partnerjev.

               2. Navedena merila za uvrstitev med pooblaščene gospodarske subjekte se ne oblikujejo ali uporabljajo tako, da bi omogočala ali ustvarjala samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med gospodarskimi subjekti, kadar prevladujejo enaki pogoji. Navedena merila bodo malim in srednjim podjetjem omogočala, da se uvrščajo med pooblaščene gospodarske subjekte.

               3. Program trgovinskega partnerstva iz člena CUSTMS.9 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] tega sporazuma vključuje naslednjo obravnavo:

                (a) upoštevanje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga podeli druga pogodbenica, pri oceni tveganja, da se zmanjšajo pregledi ali kontrole, in pri drugih varstvenih in varnostnih ukrepih;

               (b) dajanje prednosti pregledu pošiljk, zajetih v izstopnih ali vstopnih skupnih deklaracijah, ki jih vloži pooblaščeni gospodarski subjekt, če se carinski organ odloči, da bo opravil pregled;

                (c) upoštevanje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga odobri druga pogodbenica, da se pooblaščeni gospodarski subjekt obravnava kot zanesljiv in varen partner pri oceni zahtev za poslovne partnerje kot prijavitelje v okviru svojega programa; in

               (d) prizadevanje za vzpostavitev skupnega mehanizma neprekinjenega poslovanja za odziv na motnje v trgovinskih tokih zaradi povečane stopnje varovanja, zaprtja meja in/ali naravnih nesreč, nevarnih kriznih razmer ali drugih večjih nesreč, pri čemer bi lahko carinski organi pogodbenic kar se da olajšali in pospešili prednostne pošiljke, povezane s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti;

               Člen 2 Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje

               1. Status pooblaščenega gospodarskega subjekta v okviru programov trgovinskega partnerstva Unije in Združenega kraljestva se prizna za združljivega, imetniki statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, podeljenega v okviru vsakega programa, pa se obravnavajo na način, ki je skladen s členom 4.

               2. Zadevna programa trgovinskega partnerstva sta:

               a) pooblaščeni gospodarski subjekt Evropske unije (zaščita in varnost) (točka (b) člena 38(2) carinskega zakonika Unije); ter

               b) program Združenega kraljestva za pooblaščene gospodarske subjekte (varnost in zaščita) (pododstavek (b) člena 38(2) carinskega zakonika Unije, kakor je ohranjen v notranjem pravu Združenega kraljestva).

               3. Carinski organi, kakor so opredeljeni v členu OTH1(b) [Opredelitve pojmov] (v nadaljnjem besedilu: carinski organi), so pristojni za izvajanje določb te priloge.

               Člen 3 Združljivost

               1. Pogodbenici sodelujeta z namenom vzdrževanja združljivosti standardov, ki se uporabljajo za vsak njun program trgovinskega partnerstva, v zvezi z naslednjimi zadevami:

               (a) postopek vložitve zahtevka za podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta;

               (b) presoja zahtevkov za status pooblaščenega gospodarskega subjekta;

               (c) podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta ter

               (d) upravljanje, spremljanje, začasna prekinitev in ponovna presoja ter preklic statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta.

               Pogodbenici zagotovita, da njuni carinski organi spremljajo, ali pooblaščeni gospodarski subjekti izpolnjujejo ustrezne pogoje in merila.

               2. Pogodbenici pripravita skupni delovni program, v katerem je določeno najmanjše število skupnih potrjevanj imetnikov statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, podeljenega na podlagi vsakega programa trgovinskega partnerstva, ki jih je treba zaključiti najpozneje do konca leta 2021.

               3. Pogodbenici zagotovita, da programa trgovinskega partnerstva delujeta v skladu z ustreznimi standardi okvira SAFE.

               Člen 4 Obravnava imetnikov statusa

               1. Vsaka pogodbenica zagotovi obravnavo, primerljivo tisti, ki se zagotovi pooblaščenim gospodarskim subjektom v okviru programa trgovinskega partnerstva druge pogodbenice. Ta obravnava vključuje zlasti obravnavo iz odstavka 3 člena 1.

               2. Vsaka pogodbenica lahko začasno prekine obravnavo iz odstavka 3 člena 1 za pooblaščeni gospodarski subjekt v okviru programa trgovinskega partnerstva druge pogodbenice na podlagi tega sporazuma, če navedeni pooblaščeni gospodarski subjekt ne izpolnjuje več pravnih zahtev. Taka prekinitev se nemudoma sporoči drugemu carinskemu organu in predložijo se vse dodatne informacije o razlogih za prekinitev, kakor je ustrezno.

               3. Vsaka pogodbenica nemudoma obvesti drugo pogodbenico, če odkrije, da je pooblaščeni gospodarski subjekt, ki ga je pooblastil drugi carinski organ, storil nepravilnost, da se lahko sprejme informirana odločitev o morebitnem preklicu ali začasni prekinitvi članstva zadevnega subjekta.

               Člen 5 Izmenjava informacij in komunikacija

               1. Pogodbenici si pri izvajanju tega sporazuma prizadevata za učinkovito medsebojno komunikacijo. Pogodbenici si izmenjujeta informacije o svojih programih trgovinskega partnerstva in krepita komunikacijo, zlasti s:

               (a) pravočasnim zagotavljanjem posodobljenih informacij o delovanju in razvoju svojih programov trgovinskega partnerstva;

               (b) vzajemno koristno izmenjavo informacij o varnosti dobavne verige;

               (c) določitvijo kontaktnih točk za njuna programa trgovinskega partnerstva in zagotovitvijo kontaktnih podatkov teh kontaktnih točk drugi pogodbenici ter

               (d) spodbujanjem učinkovite komunikacije med Generalnim direktoratom Evropske komisije za obdavčenje in carinsko unijo ter Her Majesty‘s Revenue and Customs (davčno in carinsko upravo Združenega kraljestva), da bi okrepili prakse obvladovanja tveganj v okviru svojih programov trgovinskega partnerstva v zvezi z varnostjo dobavne verige na strani pooblaščenih gospodarskih subjektov.

               2. Informacije in povezani podatki se sistematično izmenjujejo z uporabo elektronskih sredstev.

               3. Podatki, ki se izmenjujejo v zvezi s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, vključujejo:

               (a) ime,

               (b) naslov,

               (c) status članstva;

               (d) datum potrditve ali pooblastitve;

               (e) začasne prekinitve in preklici;

               (f) enotna številka pooblastila ali enotna identifikacijska številka (v obliki, ki jo skupaj določijo carinski organi) ter in

               (g) druge podrobnosti, ki jih skupaj določijo carinski organi in katerih izmenjava je, kadar je to ustrezno, odvisna od vseh potrebnih zaščitnih ukrepov.

               Izmenjava podatkov se začne z začetkom veljavnosti tega sporazuma.

               4. Pogodbenici si po najboljših močeh prizadevata, da v šestih mesecih po začetku veljavnosti tega sporazuma vzpostavita ureditev za popolnoma avtomatizirano izmenjavo podatkov iz odstavka 3, v vsakem primeru pa tako ureditev začneta izvajati najpozneje eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma.

                Člen 6 Obravnava podatkov

               Za vsako izmenjavo informacij med pogodbenicama v skladu s to prilogo se smiselno uporabljata zaupnost in varstvo informacij iz člena 12 [Izmenjava informacij in zaupnost] Protokola o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.

               Člen 7 Posvetovanje in pregled

               Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu redno pregleduje izvajanje določb te priloge. Ta pregled vključuje:

               (a) skupna potrjevanja statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga je podelila vsaka pogodbenica, da se opredelijo prednosti in slabosti pri izvajanju te priloge;

               (b) izmenjavo mnenj o podatkih, ki jih je treba izmenjati, in obravnavi subjektov.

               Člen 8 Začasna prekinitev in prenehanje

               1.Pogodbenica lahko uporabi postopek iz odstavka 2, če nastopi katera koli od naslednjih okoliščin:

               a)Pred začetkom veljavnosti tega sporazuma ali v treh mesecih po začetku veljavnosti tega sporazuma druga pogodbenica bistveno spremeni pravne določbe iz odstavka 2 člena 2, ki so bile ocenjene, da se ugotovi, ali sta programa trgovinskega partnerstva združljiva, tako da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v skladu z odstavkom 1 člena 2, ne obstaja več;

               b)Določbe iz odstavka 2 člena 5 [Izmenjava informacij in komunikacija] niso operativne.

               2.V primeru, da nastopi katera koli od okoliščin iz točke (a) ali (b) odstavka 1, lahko pogodbenica 60 dni po tem, ko drugo pogodbenico uradno obvesti o svoji nameri, začasno prekliče priznavanje iz odstavka 1 člena 2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje].

               3.Če pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico, da namerava v skladu z odstavkom 2 tega člena začasno preklicati priznavanje iz odstavka 1 člena 2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje], lahko druga pogodbenica zahteva posvetovanja v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu. Ta posvetovanja potekajo v 60 dneh od zahtevka.

               4.Pogodbenica lahko uporabi postopek iz odstavka 5, če nastopi katera koli od naslednjih okoliščin:

               a)druga pogodbenica spremeni svoj program za pooblaščene gospodarske subjekte ali izvajanje tega programa tako, da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v skladu z odstavkom 1 člena 2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje], ne obstaja več;

               b)skupna potrjevanja iz odstavka 2 člena 3 [Združljivost] ne potrdijo združljivosti zadevnih programov pogodbenic za pooblaščene gospodarske subjekte.

               5.Če nastopi katera koli od okoliščin iz točke (a) ali (b) odstavka 4, lahko pogodbenica zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu. Ta posvetovanja potekajo v 60 dneh od zahtevka. Če pogodbenica 90 dni po zahtevku še vedno meni, da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v skladu z odstavkom 1 člena 2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje], ne obstaja več, lahko drugo pogodbenico uradno obvesti o svoji nameri, da začasno prekliče priznavanje njenega programa. Začasen preklic začne veljati 30 dni po uradnem obvestilu.

               PRILOGA SERVIN-1: OBSTOJEČI UKREPI

               Uvodne opombe

               1.
                     Na seznamih Združenega kraljestva in Unije so v skladu s členom SERVIN 2.7 [Neusklajeni ukrepi – liberalizacija naložb], členom SERVIN.3.6 [Neusklajeni ukrepi – čezmejna trgovina s storitvami] in členom SERVIN.5.50 [Neusklajeni ukrepi – pravne storitve] navedeni pridržki, ki sta jih sprejela Združeno kraljestvo in Unija glede obstoječih ukrepov, ki niso v skladu z obveznostmi, naloženimi s:

               (a)členom SERVIN.2.2 [Dostop do trga – Liberalizacija naložb] ali členom SERVIN.3.2 [Dostop do trga – Čezmejna trgovina s storitvami];

               (b)členom SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – Čezmejna trgovina s storitvami];

               (c)členom SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava – Liberalizacija naložb] ali členom SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava – Čezmejna trgovina s storitvami];

               (d)členom SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi – Liberalizacija naložb] ali členom SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi – Čezmejna trgovina s storitvami];

               (e)členom SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori];

               (f)členom SERVIN.2.6 [Operativne zahteve]; ali

               (g)členom SERVIN.5.49 [Obveznosti – pravne storitve].

               2. Pridržki pogodbenice ne posegajo v pravice in obveznosti pogodbenic na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami.

               3. Vsak pridržek vsebuje naslednje elemente:

               (a)„sektor“ se nanaša na splošni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;

               (b)„podsektor“ se nanaša na posebni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;

               (c)„klasifikacija dejavnosti“ se nanaša, kjer je to primerno, na dejavnost, zajeto v pridržku v skladu s CPC, ISIC rev. 3.1, ali kakor je izrecno drugače opisano v navedenem pridržku;

               (d)„vrsta pridržka“ podrobneje določa obveznost iz odstavka 1, za katero je sprejet pridržek;

               (e)„raven upravljanja“ navaja raven upravljanja, ki ohranja ukrep, za katerega je sprejet pridržek;

               (f)„ukrepi“ opredeljujejo zakone ali druge ukrepe, kakor so opredeljeni, če je to navedeno, z elementom „opis“, za katere je sprejet pridržek. „Ukrep“, naveden v elementu „ukrepi“:

               (I)pomeni ukrep, kakor je bil spremenjen, nadaljevan ali podaljšan z datumom začetka veljavnosti tega sporazuma;

               (II)vključuje kateri koli podrejen ukrep, sprejet ali ohranjen v okviru zadevnega ukrepa in skladen z njim, ter,

               (III)v zvezi s seznamom Evropske unije vključuje vse zakone ali druge ukrepe, s katerimi se direktiva izvaja na ravni države članice, in

               (g)„opis“ določa neusklajene vidike obstoječega ukrepa, za katerega je sprejet pridržek.

               4.
                     Pojasniti je treba, da če pogodbenica sprejme nov ukrep na ravni vlade, ki se razlikuje od tistega, glede katerega je bil pridržek prvotno sprejet, ta novi ukrep pa na ozemlju, na katerem se uporablja, dejansko nadomesti neusklajeni vidik prvotnega ukrepa, navedenega v elementu „ukrepi“, se šteje, da novi ukrep pomeni „spremembo“ prvotnega ukrepa v smislu člena SERVIN.2.7(1)(c) [Neusklajeni ukrepi – Liberalizacija naložb]; člena SERVIN.3.6(1)(c) [Neusklajeni ukrepi – Čezmejna trgovina s storitvami]; člena 4.5(c) [Neusklajeni ukrepi – Vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov] in člena SERVIN.5.50 [Neusklajeni ukrepi – Pravne storitve].

               5.
                     V razlagi pridržka se preučijo vsi elementi pridržka. Pridržek se razlaga ob upoštevanju ustreznih obveznosti iz poglavij ali oddelkov, za katere je pridržek sprejet. Element „ukrepi“ prevlada nad vsemi drugimi elementi.

               6.
                     Za namene seznamov Združenega kraljestva in Unije:

               (a)„ISIC Rev. 3.1“ pomeni Mednarodno standardno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 4, ISIC Rev. 3.1, 2002;

               (b)„CPC“ pomeni začasno osrednjo klasifikacijo proizvodov (Central Product Classification) (Statistična listina, serija M, št. 77, Oddelek za mednarodne ekonomske in socialne zadeve, Statistični urad Združenih narodov, New York, leto 1991).

               7.
                     Za namene seznamov Združenega kraljestva in Unije se pridržek za zahtevo po lokalni prisotnosti na ozemlju Unije ali Združenega kraljestva sprejme glede člena SERVIN 3.3 [Lokalna prisotnost] in ne glede člena SERVIN 3.2 [Dostop do trga] ali člena SERVIN 3.4 [Nacionalna obravnava]. Poleg tega taka zahteva ni sprejeta kot pridržek glede člena SERVIN 2.3 [Nacionalna obravnava].

               8.
                     Pridržek, sprejet na ravni Unije, velja za ukrep Unije, za ukrep države članice na centralni ravni ali za ukrep upravljanja znotraj države članice, razen če je država članica v okviru pridržka izključena. Pridržek, ki ga sprejme država članica, se nanaša na ukrep upravljanja na centralni, regionalni ali lokalni ravni znotraj te države članice. Za namene pridržkov Belgije centralna raven upravljanja zajema zvezno vlado ter upravne organe regij in skupnosti, saj imajo vsi enakovredna zakonodajna pooblastila. Za namene pridržkov Unije in njenih držav članic regionalna raven upravljanja na Finskem pomeni Ålandske otoke. Pridržek, sprejet na ravni Združenega kraljestva, velja za ukrep upravljanja na centralni, regionalni ali lokalni ravni države.

               9.
                     Spodnji seznam pridržkov ne vključuje ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za izdajo licenc, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu člena SERVIN.2.2 [Dostop do trga – Liberalizacija naložb], člena SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava – Liberalizacija naložb], člena SERVIN.3.2 [Dostop do trga – Čezmejna trgovina s storitvami], člena SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – Čezmejna trgovina s storitvami], člena SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava – Čezmejna trgovina s storitvami] ali člena SERVIN 5.49 [Obveznosti – Pravne storitve]. Ti ukrepi lahko vključujejo zlasti potrebo po pridobitvi dovoljenja, izpolnjevanju obveznosti izvajanja univerzalnih storitev, pridobitvi priznanja kvalifikacij v reguliranih sektorjih, uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, izpolnjevanju zahtev glede članstva v poklicni organizaciji, lokalnem agentu za opravljanje storitve ali prijavljenem lokalnem naslovu in kakršne koli nediskriminatorne zahteve, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko zaščitenih območjih. Čeprav taki ukrepi niso navedeni na seznamu, se še naprej uporabljajo.

               10.
                     Pojasniti je treba, da za Unijo obveznost odobritve nacionalne obravnave ne vključuje obveznosti, da fizičnim in pravnim osebam iz Združenega kraljestva odobri enako obravnavo, kot je v državi članici v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali katerim koli ukrepom, sprejetim na podlagi navedene pogodbe, vključno z izvajanjem ukrepa v državah članicah, odobrena:

               (I)fizičnim osebam ali osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici ali

               (II)pravnim osebam, ustanovljenim ali organiziranim v skladu z zakonodajo druge države članice ali Unije, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v Uniji.

               11.
                     Obravnava, priznana pravnim osebam, ki so jih ustanovili vlagatelji iz pogodbenice v skladu s pravom druge pogodbenice (v primeru Unije vključno s pravom države članice) in ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v tej drugi pogodbenici, ne vpliva na pogoje ali obveznosti v skladu s poglavjem 2 [Liberalizacija naložb] naslova II [Storitve in naložbe] prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo ], ki so bili tem pravnim osebam naloženi ob ustanovitvi v tej drugi pogodbenici in ki se uporabljajo še naprej.

               12.
                     Seznama se uporabljata samo za ozemlja Združenega kraljestva in Unije v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe] in členom OTH.9(2) [Geografsko področje uporabe] in sta relevantna le v okviru trgovinskih odnosov med Unijo in njenimi državami članicami z Združenim kraljestvom. Na pravice in obveznosti držav članic v skladu z zakonodajo Unije ne vplivata.

               13.
                     Pojasniti je treba, da nediskriminatorni ukrepi ne pomenijo omejitve dostopa na trg v smislu členov SERVIN. 2.2 [Dostop do trga – Liberalizacija naložb], SERVIN.3.2 [Dostop do trga – Čezmejna trgovina s storitvami] ali člena SERVIN.5.49 [Obveznosti – Pravne storitve] za kateri koli ukrep:

               (a)s katerim se zahteva ločevanje lastništva nad infrastrukturo in lastništva nad blagom ali storitvami, ki se opravljajo prek zadevne infrastrukture, da bi se zagotovila poštena konkurenca, na primer na področju energije, prevoza in telekomunikacij;

               (b)ki omejuje koncentracijo lastništva, da bi se zagotovila poštena konkurenca;

               (c)za zagotovitev ohranjanja in zaščite naravnih virov in okolja, vključno z omejitvijo razpoložljivosti, števila in obsega dodeljenih koncesij ter uvedbo moratorija ali prepovedi;

               (d)ki omejuje število podeljenih dovoljenj zaradi tehničnih ali fizičnih ovir, kot so na primer telekomunikacijski spekter in frekvence, ali

               (e)s katerim se zahteva, da je določen odstotek delničarjev, lastnikov, partnerjev ali direktorjev družbe usposobljen ali opravlja določen poklic, kot na primer odvetniki ali računovodje.

               14.
                     Za finančne storitve velja: Za razliko od tujih hčerinskih družb za podružnice, ki jih finančna ustanova zunaj Evropske unije ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Unije, ki takšnim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Uniji. Zato take podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge zahteve glede solventnosti ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločena kapitalizacija in lokalizacija sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici.

               Na spodnjem seznamu pridržkov se uporabljajo naslednje kratice:

                        UK Združeno kraljestvo

                        EU Evropska unija, vključno z vsemi državami članicami

                        AT Avstrija

                        BE Belgija

                        BG Bolgarija

                        CY Ciper

                        CZ Češka

                        DE Nemčija

                        DK Danska

                        EE Estonija

                        EL Grčija

                        ES Španija

                        FI Finska

                        FR Francija

                        HR Hrvaška

                        HU Madžarska

                        IE Irska

                        IT Italija

                        LT Litva

                        LU Luksemburg

                        LV Latvija

                        MT Malta

                        NL Nizozemska

                        PL Poljska

                        PT Portugalska

                        RO Romunija

                        SE Švedska

                        SI Slovenija

                        SK Slovaška

               Seznam Unije

               Pridržek št. 1 – Vsi sektorji

               Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (razen zdravstvenih poklicev)

               Pridržek št. 3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov

               Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja

               Pridržek št. 5 – Nepremičninske storitve

               Pridržek št. 6 – Poslovne storitve

               Pridržek št. 7 – Komunikacijske storitve

               Pridržek št. 8 – Gradbene storitve

               Pridržek št. 9 – Distribucijske storitve

               Pridržek št. 10 – Izobraževalne storitve

               Pridržek št. 11 – Ekološke storitve

               Pridržek št. 12 – Finančne storitve

               Pridržek št. 13 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

               Pridržek št. 14 – Turizem in storitve v zvezi s potovanji

               Pridržek št. 15 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa

               Pridržek št. 16 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu

               Pridržek št. 17 – Dejavnosti, povezane z energetiko

               Pridržek št. 18 – Kmetijstvo, ribištvo in proizvodnja

               Pridržek št. 1 – Vsi sektorji

                        Sektor:

                        Vsi sektorji

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Operativne zahteve
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Obveznosti za pravne storitve

                        Poglavje/oddelek:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami in regulativni okvir za pravne storitve

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Vrsta poslovnih oblik podjetij

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:

               EU: Obravnava, ki se na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije odobri pravnim osebam, ustanovljenim v skladu s pravom Unije ali države članice, ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v Uniji, vključno s tistimi, ki so jih v Uniji ustanovili vlagatelji Združenega kraljestva, se ne odobri pravnim osebam s sedežem zunaj Unije ter podružnicam in predstavništvom teh pravnih oseb, vključno s podružnicami ali predstavništvi pravnih oseb Združenega kraljestva.

               Manj ugodna obravnava se lahko odobri pravnim osebam, ustanovljenim v skladu s pravom Evropske unije ali države članice, ki imajo v Uniji samo sedež, razen če lahko dokažejo, da imajo dejansko in stalno povezavo z gospodarstvom ene od držav članic.

               Ukrepi:

               EU: Pogodba o delovanju Evropske unije.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori:

               Ta pridržek velja le za zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva ali izobraževalne storitve:

               EU (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja), Vsaka država članica lahko v primeru prodaje ali odsvojitve svojih lastniških deležev ali sredstev v obstoječi državni družbi ali vladni entiteti, ki izvaja zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva ali izobraževalne storitve (CPC 93, 92), za vlagatelje iz Združenega kraljestva ali njihova podjetja uvede prepoved ali omejitve v zvezi z lastništvom takih lastniških deležev ali sredstev in/ali omeji možnosti lastnikov takih lastniških deležev in sredstev, da nadzorujejo nastalo družbo. Kar zadeva tako prodajo ali drugo odsvojitev lahko katera koli država članica sprejme ali ohranja kakršne koli ukrepe v zvezi z državljanstvom oseb na višjih vodstvenih položajih ali članov upravnih odborov ter kakršne koli ukrepe, ki omejujejo število ponudnikov.

               Za namene tega pridržka:

               (I)velja za obstoječi ukrep vsak ukrep, ki je bil ohranjen ali sprejet po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma, s katerim se v času prodaje ali druge odsvojitve prepove lastništvo lastniških deležev ali sredstev ali naloži omejitev v zvezi z njimi ali naloži zahteva glede državljanstva ali omejitev števila ponudnikov, kot je opisana v tem pridržku, ter

               (II)„državno podjetje“ pomeni podjetje, ki je prek lastniške udeležbe v lasti ali pod nadzorom katere koli države članice ter vključuje podjetje, ki je bilo ustanovljeno po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma izključno za namene prodaje ali odsvojitve lastniških deležev v obstoječem državnem podjetju ali vladni entiteti ali njunih sredstev.

               Ukrepi:

               EU: Kakor so določeni v elementu Opis, kakor je navedeno zgoraj.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:

               V AT: Za upravljanje podružnice morajo korporacije, ki niso iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imenovati vsaj eno osebo, odgovorno za njeno zastopanje, ki ima stalno prebivališče v Avstriji.

               Vodstveni delavci (izvršni direktorji, fizične osebe), odgovorni za spoštovanje avstrijskega zakona o trgovini (Gewerbeordnung), morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji.

               V BG: Tuje pravne osebe, ki niso bile ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko vodijo posle in izvajajo dejavnosti, če so bile ustanovljene v Republiki Bolgariji v obliki družbe, vpisane v poslovni register. Ustanovitev podružnic mora biti odobrena.

               Predstavništva tujih družb se registrirajo pri gospodarski zbornici Bolgarije in ne morejo izvajati gospodarske dejavnosti, ampak lahko samo oglašujejo svojega lastnika ter delujejo kot predstavniki ali agenti.

               V EE: Če vsaj polovica članov upravnega odbora družbe z omejeno odgovornostjo, delniške družbe ali podružnice nima stalnega prebivališča v Estoniji, drugi državi članici EGP ali Švicarski konfederaciji, družba z omejeno odgovornostjo, delniška družba ali tuja družba imenuje kontaktno točko, katere estonski naslov se lahko uporablja za dostavo procesnih dokumentov podjetja in izjav o nameri, naslovljenih na podjetje (tj. podružnica tuje družbe).

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:

               V FI: Vsaj eden od partnerjev v družbi z neomejeno odgovornostjo ali eden od komplementarjev v komanditni družbi mora imeti stalno prebivališče v EGP ali, če je partner pravna oseba, sedež (podružnice niso dovoljene) v EGP. Organ za registracijo lahko odobri izvzetja.

               Za izvajanje trgovinske dejavnosti kot zasebni podjetnik se zahteva stalno prebivališče v EGP.

               Če namerava tuja organizacija iz države nečlanice EGP izvajati poslovno ali trgovinsko dejavnost z vzpostavitvijo podružnice na Finskem, mora pridobiti dovoljenje.

               Zahteva se stalno prebivališče v EGP za vsaj enega rednega člana in enega namestnika v upravnem odboru ter za izvršnega direktorja. Organ za registracijo lahko odobri izvzetja za družbe.

               V SE: Tuja družba, ki na Švedskem ni ustanovila pravne osebe ali posluje s posredovanjem trgovskega zastopnika, izvaja svoje trgovinske posle prek podružnice, ki je registrirana na Švedskem in ima neodvisno vodstvo in ločeno knjigovodstvo. Generalni direktor podružnice in njegov namestnik, če je imenovan, morata prebivati v EGP. Fizična oseba brez stalnega prebivališča v EGP, ki izvaja trgovinske posle na Švedskem, imenuje in registrira predstavnika s stalnim prebivališčem, ki je pristojen za poslovanje na Švedskem. Za poslovanje na Švedskem se vodi ločeno knjigovodstvo. Pristojni organ lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahtev glede ustanovitve podružnice in glede stalnega prebivališča. Za gradbene projekte, ki trajajo manj kot leto dni (ki jih izvaja družba ali fizična oseba s sedežem oziroma stalnim prebivališčem zunaj EGP), se ne zahteva ustanovitev podružnice ali imenovanje predstavnika s stalnim prebivališčem.

               V delniških družbah in zadružnih gospodarskih združenjih morajo vsaj polovica članov upravnega odbora, vsaj polovica namestnikov članov odbora, generalni direktor, njegov namestnik in vsaj ena oseba, pooblaščena za podpis v imenu družbe, če je imenovana, imeti stalno prebivališče v EGP. Pristojni organ lahko odobri izjeme od te zahteve. Če nihče od predstavnikov družbe nima stalnega prebivališča na Švedskem, mora odbor imenovati in registrirati osebo s stalnim prebivališčem na Švedskem, ki je pooblaščena za sprejemanje uradnih dokumentov v imenu družbe.

               Za ustanavljanje vseh ostalih vrst pravnih oseb veljajo ustrezni pogoji.

               V SK: Tuja fizična oseba, ki se vnese v ustrezni register (komercialni, podjetniški ali drug register) kot oseba, ki je pooblaščena za delovanje v imenu podjetnika, mora predložiti dovoljenje za prebivanje na Slovaškem.

               Ukrepi:

               AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);

               GmbH-Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2); in Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a)

               BG: Gospodarsko pravo, člen 17a, in

               Zakon o spodbujanju naložb, člen 24.

               EE: Äriseadustik (trgovinski zakonik) § 631 (1, 2 in 4).

               FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (zakon o pravici do izvajanja trgovinske dejavnosti) (122/1919), s. 1;

               Osuuskuntalaki (zakon o zadrugah) 1488/2001;

               Osakeyhtiölaki (zakon o družbah z omejeno odgovornostjo) (624/2006) ter

               Laki luottolaitostoiminnasta (zakon o kreditnih institucijah) (121/2007).

               SE: Lag om utländska filialer m.m (Zakon o podružnicah tujih družb) (1992:160);

               Aktiebolagslagen (Zakon o gospodarskih družbah) (2005:551);

               Zakon o zadružnih gospodarskih združenjih (2018:672) in Zakon o evropskih gospodarskih interesnih združenjih (1994:1927)

               SK: Zakon 513/1991 o trgovinskem zakoniku (člen 21); Zakon 455/1991 o zdravljenju in

               Zakon št. 404/2011 o stalnem prebivališču tujcev (člena 22 in 32).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, operativne zahteve in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:

               V BG: Ustanovljena podjetja lahko državljane tretjih držav zaposlujejo le na delovnih mestih, za katera se ne zahteva bolgarsko državljanstvo. Skupno število državljanov tretjih držav, zaposlenih v podjetju v zadnjih 12 mesecih, ne sme presegati 20 odstotkov (35 odstotkov za mala in srednja podjetja) povprečnega števila bolgarskih državljanov, državljanov drugih držav članic, držav podpisnic Sporazuma EGP ali Švicarske konfederacije, zaposlenih na podlagi pogodbe o zaposlitvi. Poleg tega mora delodajalec dokazati, da za zadevno delovno mesto ni na voljo ustreznega bolgarskega delavca, delavca iz EU, EGP ali Švice, in sicer tako, da opravi preskus trga dela, preden zaposli državljana tretje države.

               Za visokokvalificirane, sezonske in napotene delavce ter osebe, premeščene znotraj podjetja, raziskovalce in študente ni omejitev glede števila državljanov tretjih držav, ki delajo za eno samo podjetje. Za zaposlovanje državljanov tretjih držav v teh kategorijah preskus trga dela ni potreben.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o delovni migraciji in mobilnosti delovne sile.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V PL: Dejavnosti predstavništva lahko obsegajo le oglaševanje in promocijo tujega matičnega podjetja, ki ga predstavništvo zastopa. V vseh sektorjih, razen v sektorju pravnih storitev, lahko vlagatelji, ki niso iz Evropske unije, ustanavljajo samo komanditne družbe, komanditne delniške družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe, domači vlagatelji in podjetja pa lahko ustanavljajo tudi družbe civilnega prava (družbe z neomejeno odgovornostjo).

               Ukrepi:

               PL: Zakon z dne 6. marca 2018 o pravilih v zvezi z gospodarsko dejavnostjo tujih podjetnikov in drugih tujcev na ozemlju Republike Poljske

               (b)
                     Pridobitev nepremičnin

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:

               V AT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Fizične osebe in družbe, ki niso iz Evropske unije, potrebujejo za pridobitev, nakup, najem ali zakup nepremičnin dovoljenje pristojnih regionalnih organov (Länder). Dovoljenje se izda le, če je pridobitev v javnem interesu (zlasti z ekonomskega, družbenega in kulturnega stališča).

               V CY: Ciprčani ali osebe s poreklom s Cipra ter državljani držav članic lahko brez omejitev pridobivajo nepremičnine na Cipru. Razen v primeru smrti ne more noben tujec pridobiti nepremičnine brez dovoljenja sveta ministrov. Če pridobitev nepremičnin s strani tujcev presega obseg, potreben za postavitev hiše ali poslovnih prostorov ali sicer presega dva donuma (2 676 m2), je kakršno koli dovoljenje, ki ga odobri svet ministrov, pogojeno s takimi merili, omejitvami, pogoji in kriteriji, kot jih določajo uredbe sveta ministrov in potrdi predstavniški dom. Tujec je vsaka oseba, ki ni državljan Republike Ciper, vključno s tujo odvisno družbo. Za tujce ne veljajo tujci s poreklom s Cipra in zakonski partnerji državljanov Cipra, ki po poreklu niso Ciprčani.

               V CZ: Za kmetijska zemljišča v državni lasti veljajo posebna pravila. Državna kmetijska zemljišča lahko pridobijo le češki državljani, državljani druge države članice ter držav pogodbenic Sporazuma EGP ali Švicarske konfederacije. Pravne osebe lahko od države pridobijo državno kmetijsko zemljišče samo, če so kmetijski podjetniki v Češki republiki ali osebe s podobnim statusom v drugi državi članici Evropske unije ali državah podpisnicah Sporazuma EGP ali Švicarski konfederaciji.

               V DK: Fizične osebe, ki nimajo prebivališča na Danskem in ki prej niso prebivale na Danskem za skupno obdobje petih let, morajo v skladu z danskim zakonom o pridobitvi dobiti dovoljenje ministrstva za pravosodje za pridobitev pravice do nepremičnine na Danskem. To velja tudi za pravne osebe, ki niso registrirane na Danskem. Fizičnim osebam se bo pridobitev nepremičnine dovolila, če bo prosilec nepremičnino uporabljal kot svoje primarno prebivališče.

               Za pravne osebe, ki niso registrirane na Danskem, je pridobitev nepremičnine na splošno dovoljena, če je potrebna za poslovne dejavnosti kupca. Dovoljenje se zahteva tudi, če bo prosilec nepremičnino uporabljal kot sekundarno bivališče. To dovoljenje se izda samo, če se za prosilca na podlagi celovite in konkretne presoje šteje, da ima posebej močne vezi z Dansko.

               Dovoljenje se v skladu z zakonom o pridobitvi izda samo za pridobitev določene nepremičnine. Pridobitev kmetijskih zemljišč s strani fizičnih ali pravnih oseb poleg tega ureja danski zakon o kmetijskih gospodarstvih, ki pri pridobitvi kmetijskih nepremičnih določa omejitve za vse osebe, danske državljane in tujce. V skladu s tem mora vsaka fizična ali pravna oseba, ki želi pridobiti kmetijsko nepremičnino, izpolnjevati pogoje, ki jih določa ta zakon. To na splošno pomeni, da za kmetijska gospodarstva velja omejena zahteva glede stalnega prebivališča. Zahteva glede stalnega prebivališča ni osebna. Pravni subjekti morajo biti v oblikah, ki so navedene v členih 20 in 21 zakona, in morajo biti registrirani v Uniji (ali EGP).

               V EE: Pravna oseba iz države članice OECD ima pravico pridobiti nepremičnino, ki obsega:

               I.manj kot deset hektarov kmetijskih zemljišč, gozdnih zemljišč ali kmetijskih in gozdnih zemljišč skupaj brez omejitve;

               II.deset hektarov ali več kmetijskih zemljišč, če je pravna oseba tri leta neposredno pred letom pridobitve nepremičnine izvajala dejavnost proizvodnje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije, razen ribiških proizvodov in bombaža (v nadaljnjem besedilu: kmetijski proizvod);

               III.deset hektarov ali več gozdnih zemljišč, če je pravna oseba tri leta neposredno pred letom pridobitve nepremičnine izvajala dejavnost gospodarjenja z gozdovi v smislu Zakona o gozdovih (v nadaljnjem besedilu: gospodarjenje z gozdovi) ali proizvodnje kmetijskih proizvodov;

               IV.manj kot deset hektarov kmetijskih zemljišč in manj kot deset hektarov gozdnih zemljišč, vendar skupaj deset hektarov ali več kmetijskih in gozdnih zemljišč, če je pravna oseba tri leta neposredno pred letom pridobitve nepremičnine izvajala dejavnost proizvodnje kmetijskih proizvodov ali gospodarjenja z gozdovi.

               Če pravna oseba ne izpolnjuje zahtev iz točk (ii) do (iv), lahko pridobi nepremičnino, ki vsebuje deset hektarov ali več kmetijskih zemljišč, gozdnih zemljišč ali kmetijskih in gozdnih zemljišč skupaj, samo z dovoljenjem lokalne uprave, na območju katere je bila nepremičnina pridobljena.

               Na nekaterih geografskih območjih veljajo omejitve pri pridobitvi nepremičnin za državljane tretjih držav.

               V EL: Nakup ali najem nepremičnin v obmejnih regijah je prepovedan fizičnim ali pravnim osebam, katerih državljanstvo ali sedež sta zunaj držav članic in Evropskega združenja za prosto trgovino. Prepoved se lahko odpravi z diskrecijsko odločbo, ki jo sprejme odbor ustrezne decentralizirane uprave (ali minister za nacionalno obrambo, če nepremičnine, ki se bodo izkoriščale, pripadajo Skladu za izkoriščanje zasebne javne lastnine). .

               V HR: Tuje družbe lahko kupijo nepremičnine za izvajanje storitev le, če imajo na Hrvaškem glavni sedež in so tam ustanovljene kot pravne osebe. Za nakup nepremičnin, potrebnih za izvajanje storitev s strani podružnic, se zahteva dovoljenje ministrstva za pravosodje. Tujci ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč.

               V MT: Osebe, ki niso državljani države članice, ne morejo pridobiti nepremičnin za komercialne namene. Družbe, ki so v (najmanj) 25-odstotni lasti oseb iz držav nečlanic Evropske unije, morajo pred nakupom nepremičnine za komercialne ali poslovne namene pridobiti dovoljenje pristojnega organa (ministra za finance). Pristojni organ presodi, ali predlagani posel pomeni neto korist za malteško gospodarstvo.

               V PL: Tujci za neposredno ali posredno pridobitev nepremičnin potrebujejo dovoljenje. Minister za notranje zadeve s soglasjem ministra za nacionalno obrambo, v primeru kmetijske nepremičnine pa tudi s soglasjem ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja, izda dovoljenje z upravnim sklepom.

               Ukrepi:

               AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 25/2007;

               Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2004;

               NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;

               OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 88/1994;

               Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2002;

               Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 134/1993;

               Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 42/2004 in

               Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.

               CY: Zakon o pridobitvi nepremičnin (za tujce) (poglavje 109), kakor je bil spremenjen.

               CZ: Zakon št. 503/2012, zb. o uradu za državna zemljišča, kakor je bil spremenjen.

               DK: Danski zakon o pridobitvi nepremičnin (prečiščeno besedilo Zakona št. 265

               z dne 21. marca 2014 o pridobitvi nepremičnin);

               Izvršilna odredba o pridobitvi (Izvršilna odredba št. 764 z dne 18. septembra 1995) in Zakon o kmetijskih gospodarstvih (prečiščeno besedilo Zakona št. 27 z dne 4. januarja 2017).

               EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremičnin), poglavji 2 § 4 in 3§ 10, 2017.

               EL: Zakon 1892/1990, kakršen je danes, v zvezi z vlogo, v povezavi z ministrsko odločbo ministra za nacionalno obrambo F.110/3/330340/S.120/7-4-14 in ministra za zaščito državljanov.

               HR: Zakon o lastništvu in drugih stvarnih pravicah (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), členi 354 do 358.b; Zakon o kmetijskih zemljiščih (OG 20/18, 115/18, 98/19) člen 2; Zakon o splošnem upravnem postopku.

               MT: Zakon o nepremičninah (pridobitev nepremičnin s strani tujcev) (poglavje 246) in Protokol št. 6 k Pogodbi o pristopu Malte o pridobitvi sekundarnih prebivališč na Malti.

               PL: Zakon z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Uradni list iz leta 2016, točka 1061, kakor je bila spremenjena).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V HU: Nerezidenti morajo za nakup nepremičnine pridobiti dovoljenje ustreznega upravnega organa, pristojnega za geografsko območje, kjer se nepremičnina nahaja.

               Ukrepi:

               HU: Vladni odlok št. 251/2014 (X. 2.) o pridobitvi nepremičnin s strani tujih državljanov,

               razen zemljišč, ki se uporabljajo za kmetijske ali gozdarske namene, in Zakon LXXVIII iz leta 1993 (odstavek 1/A).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V LV: Državljani Združenega kraljestva lahko kupijo mestna zemljišča prek pravnih oseb, ki so registrirane v Latviji ali v drugih državah članicah:

               (I)če je več kot 50 % njihovega lastniškega kapitala ločeno ali skupaj v lasti državljanov držav članic, latvijske vlade ali latvijske občine;

               (II)če je več kot 50 % njihovega lastniškega kapitala v lasti fizičnih oseb in družb iz tretjih držav, s katerimi je Latvija sklenila dvostranske sporazume o spodbujanju in vzajemni zaščiti naložb, ki jih je latvijski parlament odobril pred 31. decembrom 1996;

               (III)če je več kot 50 % njihovega lastniškega kapitala v lasti fizičnih oseb in družb iz tretjih držav, s katerimi je Latvija sklenila dvostranske sporazume o spodbujanju in vzajemni zaščiti naložb po 31. decembru 1996, če ti sporazumi opredeljujejo pravice latvijskih fizičnih oseb in družb pri nakupu zemljišča v zadevni tretji državi;

               (IV) če je več kot 50 % njihovega lastniškega kapitala v skupni lasti oseb iz točk (i) do (iii) ali

               (V)če gre za delniške družbe, katerih delnice kotirajo na borzi.

               Če Združeno kraljestvo latvijskim državljanom in podjetjem na svojem ozemlju omogoča nakup nepremičnin v mestih, bo tudi Latvija državljanom in podjetjem iz Združenega kraljestva omogočila nakup nepremičnin v mestih v Latviji pod enakimi pogoji kot latvijskim državljanom.

               Ukrepi:

               LV: Zakon o zemljiški reformi v mestih, oddelka 20 in 21.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V DE: Za pridobitev nepremičnin lahko veljajo nekateri pogoji vzajemnosti.

               V ES: Za tuje naložbe v dejavnosti, ki se nanašajo neposredno na nepremičninske naložbe za diplomatske misije s strani držav, ki niso države članice, je treba pridobiti upravno dovoljenje španskega sveta ministrov, razen če obstaja sporazum o vzajemni liberalizaciji.

               V RO: Tuji državljani, osebe brez državljanstva in pravne osebe (razen državljanov in pravnih oseb iz držav članic ali EGP) lahko pridobijo lastninsko pravico na zemljiščih na podlagi vzajemnosti in pod pogoji, ki jih urejajo mednarodne pogodbe. Tuji državljani, osebe brez državljanstva in pravne osebe ne morejo pridobiti lastninske pravice na zemljiščih pod ugodnejšimi pogoji od tistih, ki veljajo za fizične ali pravne osebe iz Evropske unije.

               Ukrepi:

               DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; Uvodni zakon k civilnemu zakoniku).

               ES: Kraljevi odlok 664/1999 z dne 23. aprila 1999 o tujih naložbah.

               RO: Zakon 17/2014 o nekaterih ukrepih, ki urejajo in spreminjajo prodajo-nakup kmetijskih zemljišč zunaj mest, in

               Zakon št. 268/2001 o privatizaciji podjetij, ki imajo v lasti zemljišča v javni lasti, in zasebnem upravljanju države v kmetijstvu ter o ustanovitvi Agencije za državne domene, z naknadnimi spremembami.

               Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (razen zdravstvenih poklicev)

                        Sektor – podsektor:

                        Strokovne storitve – pravne storitve; patentni zastopnik, zastopnik za industrijsko lastnino, odvetnik za intelektualno lastnino; računovodske in knjigovodske storitve; revizijske storitve, storitve davčnega svetovanja; arhitekturne storitve in storitve urbanističnega načrtovanja, storitve inženiringa in integriranega inženiringa

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, del 879

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost
                           Obveznosti za pravne storitve

                        Poglavje/oddelek:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami in regulativni okvir za pravne storitve

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Pravne storitve (del CPC 861)
                  120

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti

               V EU: V vsaki državi članici veljajo specifične nediskriminatorne zahteve glede pravne oblike.

               (i)
                     Določene pravne storitve, opravljene pod domačim poklicnim nazivom (del CPC 861 – storitve pravnega svetovanja, arbitraže, sprave in mediacije v zvezi s pravom domače jurisdikcije in mednarodnim pravom, ki jih ureja oddelek 7 [Pravne storitve] poglavja 5 [Regulativni okvir] naslova II prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo]

               Pojasniti je treba, da v skladu z uvodnimi opombami, zlasti odstavkom 9, zahteve za registracijo pri odvetniški zbornici lahko vključujejo zahtevo po usposabljanju, opravljenem pod nadzorom pooblaščenega odvetnika, ali zahtevo po pisarni ali poštnem naslovu v jurisdikciji določene odvetniške zbornice, da so izpolnjene zahteve za prošnjo za članstvo v tej zbornici. Nekatere države članice lahko zahtevajo, da imajo fizične osebe, ki imajo določen položaj v odvetniški družbi ali podjetju, ali delničarji pravico do opravljanja odvetniškega poklica v jurisdikciji gostiteljici.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:

               V AT:

               Za izvajanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice (Unije in države članice), vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter sedež (tržna prisotnost). Samo odvetniki z državljanstvom EGP ali Švicarske konfederacije lahko izvajajo pravne storitve s tržno prisotnostjo. Dovoljeno je samo čezmejno zagotavljanje pravnih storitev v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom domače jurisdikcije.

               Kapitalska udeležba in deleži tujih odvetnikov (ki morajo biti polno kvalificirani v svoji domači jurisdikciji) v poslovnih rezultatih katere koli odvetniške pisarne so dovoljeni do višine 25 %; preostanek mora biti v rokah kvalificiranih odvetnikov iz EGP ali Švicarske konfederacije in samo slednji lahko odločujoče vplivajo na odločanje odvetniške pisarne.

               V BE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Tuji odvetniki lahko opravljajo poklic pravnega svetovalca. Odvetniki, ki so člani tujih odvetniških zbornic (ne iz EU) in želijo odpreti pisarno v Belgiji, vendar ne izpolnjujejo pogojev za registracijo na seznamu popolnoma usposobljenih odvetnikov, seznamu EU ali seznamu odvetniških pripravnikov, lahko zaprosijo za registracijo na tako imenovanem „seznamu B“. Tak „seznam B“ obstaja samo za bruseljsko odvetniško zbornico. Odvetnik s seznama B lahko opravlja določene pravne storitve.

               V BG: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za storitve pravne mediacije se zahteva stalno prebivališče. Mediator je lahko samo oseba, ki je vpisana v enotni register mediatorjev pri ministru za pravosodje.

               V Bolgariji se lahko popolna nacionalna obravnava za ustanovitev in delovanje družb ter izvajanje storitev odobri samo za družbe, ustanovljene v državah, s katerimi so bili ali bodo sklenjeni dvostranski sporazumi o medsebojni pravni pomoči, in njihove državljane.

               V CY: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter stalno prebivališče (tržna prisotnost). Partnerji ali delničarji ali člani upravnega odbora odvetniške pisarne na Cipru so lahko samo odvetniki, ki so včlanjeni v odvetniško zbornico.

               V CZ: Za tuje odvetnike se zahteva prebivališče (tržna prisotnost).

               V DE: Za tuje odvetnike (ki nimajo kvalifikacij iz EGP in Švice) lahko veljajo omejitve glede lastništva delnic odvetniške družbe, ki izvaja pravne storitve v pravu jurisdikcije gostiteljice.

               V DK: Brez poseganja v zgornje pridržke EU, so delnice odvetniške družbe lahko samo v lasti odvetnikov, ki aktivno izvajajo odvetniško dejavnost v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, drugih zaposlenih v družbi ali drugi odvetniški družbi, registrirani na Danskem. Drugi zaposleni v družbi imajo lahko skupaj v lasti le manj kot 10 odstotkov delnic in glasovalnih pravic, da lahko postanejo delničarji, pa morajo opraviti izpit o pravilih, ki so še posebej pomembna za izvajanje pravniških storitev.

               Člani upravnega odbora so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, drugi delničarji in predstavniki zaposlenih. Večina članov upravnega odbora mora biti odvetnikov, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi. Direktorji odvetniške družbe so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, in drugi delničarji, ki so opravili zgoraj navedeni izpit.

               V ES: Za opravljanje določenih pravnih storitev je potreben službeni naslov.

               V FR: Za stalno izvajanje storitev se zahteva stalno prebivališče ali sedež v EGP. Brez poseganja v zgornje pridržke EU velja naslednje: Vse pravniške družbe morajo imeti na nediskriminatorni podlagi eno od naslednjih pravnih oblik, ki so dovoljene po francoskem pravu: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) in “association”, pod določenimi pogoji. Za delničarje, direktorje in partnerje lahko veljajo posebne omejitve v zvezi z njihovo poklicno dejavnostjo.

               V HR: Odvetniško pisarno lahko ustanovi samo odvetnik s hrvaškim nazivom odvetnika (podjetja Združenega kraljestva lahko ustanovijo podružnice, ki ne smejo zaposliti hrvaških odvetnikov).

               V HU: Zahteva se pogodba o sodelovanju, sklenjena z madžarskim odvetnikom (ügyvéd) ali odvetniško pisarno (ügyvédi iroda). Tuji pravni svetovalec ne more biti član madžarske odvetniške pisarne. Tuji odvetnik ni pooblaščen za pripravo dokumentov za predložitev arbitru, konciliatorju ali mediatorju ali za pravno zastopanje stranke pred njimi v katerem koli sporu.

               V PT (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Tujci, ki so diplomirali na kateri koli pravni fakulteti na Portugalskem, se lahko registrirajo pri portugalski odvetniški zbornici (Ordem dos Advogados) pod istimi pogoji kot portugalski državljani, če njihova zadevna država zagotavlja vzajemno obravnavo portugalskim državljanom.

               Drugi tujci, ki imajo diplomo iz prava, ki jo pravna fakulteta na Portugalskem priznava, se lahko registrirajo kot člani odvetniške zbornice, če opravijo zahtevano usposabljanje ter uspešno opravijo končno oceno in sprejemni izpit.

               Pravniki lahko zagotavljajo pravno svetovanje, če imajo svoje poslovno prebivališče („domiciliação“) v PT, opravijo sprejemni izpit in so registrirani pri odvetniški zbornici.

               V RO: Tuj odvetnik ne sme sprejemati ustnih ali pisnih sklepov pred sodišči in drugimi sodnimi organi, razen v primeru mednarodne arbitraže.

               V SE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Brez poseganja v pridržek EU, naveden zgoraj: Član švedske odvetniške zbornice se lahko zaposli le pri članu odvetniške zbornice ali družbi, ki opravlja posle člana odvetniške zbornice. Vendar se član odvetniške zbornice lahko zaposli pri tuji družbi, ki izvaja odvetniško dejavnost, če ima zadevna družba domicil v državi Unije ali EGP ali v Švicarski konfederaciji. Z izvzetjem, ki ga odobri upravni odbor švedske odvetniške zbornice, se član švedske odvetniške zbornice lahko zaposli tudi v odvetniški pisarni zunaj Evropske unije.

               Člani odvetniške zbornice, ki izvajajo svojo dejavnost v obliki družbe ali partnerstva, ne smejo imeti nobenega drugega cilja in razen odvetniške dejavnosti ne smejo izvajati drugih dejavnosti. Sodelovanje z drugimi odvetniškimi družbami je dovoljeno, za sodelovanje s tujimi podjetji pa je treba pridobiti dovoljenje upravnega odbora švedske odvetniške zbornice. Samo član odvetniške zbornice lahko neposredno ali posredno ali prek družbe izvaja odvetniško dejavnost ali ima v lasti delež v družbi ali je družbenik. Samo član zbornice je lahko član ali namestnik člana odbora ali namestnika izvršnega direktorja, pooblaščeni podpisnik ali sekretar družbe ali partnerstva.

               V SI: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Tuji odvetnik, ki ima pravico opravljati odvetniški poklic v tuji državi, lahko opravlja pravne storitve ali odvetniški poklic pod pogoji iz člena 34a zakona o odvetništvu, če je izpolnjen pogoj dejanske vzajemnosti. Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike je tržna prisotnost odvetnikov, vpisanih v imenik Odvetniške zbornice Slovenije, omejena na samostojno odvetniško pisarno, odvetniško družbo z omejeno odgovornostjo (partnerstvo) ali odvetniško družbo z neomejeno odgovornostjo (partnerstvo). Dejavnost odvetniške družbe je omejena na opravljanje odvetniškega poklica. Družbeniki odvetniške družbe so lahko samo odvetniki.

               V SK: Za odvetnike iz tretjih držav se zahteva dejanska vzajemnost.

               (II)Druge pravne storitve (pravo jurisdikcije gostiteljice, vključno s storitvami pravnega svetovanja, arbitraže, sprave in mediacije ter storitvami pravnega zastopanja).

               Pojasniti je treba, da v skladu z uvodnimi opombami, zlasti odstavkom 9, zahteve za registracijo pri odvetniški zbornici lahko vključujejo zahtevo po pridobitvi diplome iz prava v jurisdikciji gostiteljici ali enakovredne izobrazbe ali zahtevo po usposabljanju, opravljenem pod nadzorom pooblaščenega odvetnika, ali zahtevo po pisarni ali poštnem naslovu v jurisdikciji določene odvetniške zbornice, da so izpolnjene zahteve za prošnjo za članstvo v tej zbornici.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V EU: Fizične ali pravne osebe lahko pred Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) zastopajo le delavci v pravni stroki, ki so kvalificirani v eni od držav članic EGP in imajo sedež v EGP, če imajo v navedeni državi članici pravico delovati kot zastopniki v zadevah v zvezi z blagovnimi znamkami ali industrijsko lastnino, in poklicni zastopniki, katerih imena so na seznamu, ki ga v ta namen vodi urad EUIPO. (del CPC 861)

               V AT: Za izvajanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice (Unije in države članice), vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter sedež (tržna prisotnost). Samo odvetniki z državljanstvom EGP ali Švicarske konfederacije lahko izvajajo pravne storitve s tržno prisotnostjo. Dovoljeno je samo čezmejno zagotavljanje pravnih storitev v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom domače jurisdikcije.

               Kapitalska udeležba in deleži tujih odvetnikov (ki morajo biti polno kvalificirani v svoji domači jurisdikciji) v poslovnih rezultatih katere koli odvetniške pisarne so dovoljeni do višine 25 %; preostanek mora biti v rokah kvalificiranih odvetnikov iz EGP ali Švicarske konfederacije in samo slednji lahko odločujoče vplivajo na odločanje odvetniške pisarne.

               V BE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu največjih ugodnosti) Za polno članstvo v odvetniški zbornici, vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahteva stalno prebivališče. Za pridobitev polnega članstva v odvetniški zbornici se za tujega odvetnika zahteva stalno prebivališče vsaj šest let od datuma vloge za registracijo, od tega tri leta pod določenimi pogoji. Zahteva se potrdilo, ki ga izda belgijski minister za zunanje zadeve, da se z nacionalnim pravom ali mednarodno konvencijo dovoli vzajemnost (pogoj glede vzajemnosti).

               Tuji odvetniki lahko opravljajo poklic pravnega svetovalca. Odvetniki, ki so člani tujih odvetniških zbornic (ne iz EU) in želijo odpreti pisarno v Belgiji, vendar ne izpolnjujejo pogojev za registracijo na seznamu popolnoma usposobljenih odvetnikov, seznamu EU ali seznamu odvetniških pripravnikov, lahko zaprosijo za registracijo na tako imenovanem „seznamu B“. Tak „seznam B“ obstaja samo za bruseljsko odvetniško zbornico. Odvetnik s seznama B lahko zagotavlja svetovanje. Za zastopanje pred „Cour de Cassation“ je potreben vpis na poseben seznam.

               V BG: (tudi v zvezi z obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Pridržano za državljane države članice, druge države pogodbenice Sporazuma EGP ali Švicarske konfederacije, ki jim je bilo izdano dovoljenje za opravljanje odvetniškega poklica v skladu z zakonodajo katere koli od navedenih držav. Tujec (razen zgoraj navedenega), ki mu je bilo izdano dovoljenje za opravljanje odvetniškega poklica v skladu z zakonodajo njegove države, lahko vloži pritožbo pred sodnimi organi Republike Bolgarije kot svetovalec obrambe ali pooblaščenec državljana svoje države v konkretnem primeru, skupaj z bolgarskim odvetnikom, če je to predvideno v sporazumu med bolgarsko in zadevno tujo državo ali na podlagi vzajemnosti, če predhodno to zahteva pri predsedniku vrhovnega sveta odvetniške zbornice. Države, s katerimi obstaja vzajemnost, opredeli minister za pravosodje na zahtevo predsednika vrhovnega sveta odvetniške zbornice. Za opravljanje storitev pravne mediacije mora tujec imeti dovoljenje za dolgoročno ali stalno prebivanje v Republiki Bolgariji in biti vpisan v enotni register mediatorjev pri ministru za pravosodje.

               V CY: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter stalno prebivališče (tržna prisotnost). Partnerji ali delničarji ali člani upravnega odbora odvetniške pisarne na Cipru so lahko samo odvetniki, ki so včlanjeni v odvetniško zbornico.

               V CZ: Za tuje odvetnike se zahtevata polnopravno članstvo v češki odvetniški zbornici in prebivališče (tržna prisotnost).

               V DE: V odvetniško zbornico se lahko včlanijo le odvetniki s kvalifikacijo iz EGP ali Švicarske konfederacije, ki lahko tako izvajajo pravne storitve. Za polno članstvo v odvetniški zbornici se zahteva tržna prisotnost. Pristojna odvetniška zbornica lahko odobri izjeme. Za tuje odvetnike (ki nimajo kvalifikacij iz EGP in Švice) lahko veljajo omejitve glede lastništva delnic odvetniške družbe, ki izvaja pravne storitve v notranjem pravu.

               V DK: Pravne storitve, ki se izvajajo pod nazivom „advokat“ (odvetnik) ali katerim koli podobnim nazivom, ter zastopanje pred sodišči so rezervirani za odvetnike z dansko licenco za opravljanje poklica. Odvetniki iz EU, EGP in Švice lahko delujejo pod nazivom iz svoje države izvora.

               Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike, so delnice odvetniške družbe lahko samo v lasti odvetnikov, ki aktivno izvajajo odvetniško dejavnost v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, drugih zaposlenih v družbi ali drugi odvetniški družbi, registrirani na Danskem. Drugi zaposleni v družbi imajo lahko skupaj v lasti le manj kot 10 odstotkov delnic in glasovalnih pravic, da lahko postanejo delničarji, pa morajo opraviti izpit o pravilih, ki so še posebej pomembna za izvajanje pravniških storitev.

               Člani upravnega odbora so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, drugi delničarji in predstavniki zaposlenih. Večina članov upravnega odbora mora biti odvetnikov, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi. Direktorji odvetniške družbe so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski družbi, in drugi delničarji, ki so opravili zgoraj navedeni izpit.

               V EE: Zahteva se prebivališče (tržna prisotnost).

               V EL: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter prebivališče (tržna prisotnost).

               V ES: Zahteva se državljanstvo EGP ali Švice. Pristojni organ lahko odobri nacionalno odstopanje.

               V FI: Za uporabo strokovnega naziva „odvetnik“ (v finščini „asianajaja“ ali v švedščini „advokat“) se zahtevata stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji in članstvo v odvetniški zbornici. Pravne storitve lahko izvajajo tudi nečlani zbornice.

               V FR: Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike se za polno članstvo v odvetniški zbornici zahteva stalno prebivališče ali sedež v EGP, polno članstvo v odvetniški zbornici pa je nujno potrebno za opravljanje pravnih storitev v odvetniški družbi; za lastniške deleže in glasovalne pravice lahko veljajo količinske omejitve glede poklicne dejavnosti partnerjev. Za zastopanje pred „Cour de Cassation“ in „Conseil d'Etat“ veljajo kvote in je rezervirano za FR državljane in državljane EU.

               Vse pravniške družbe morajo imeti na nediskriminatorni podlagi eno od naslednjih pravnih oblik, ki so dovoljene po francoskem pravu: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) in “association”, pod določenimi pogoji. Za stalno izvajanje storitev se zahteva stalno prebivališče ali sedež v EGP.

               V HR: Zahteva se državljanstvo Evropske unije.

               V HU: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter prebivališče (tržna prisotnost).

               V LT: (tudi v zvezi z obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije in sedež (tržna prisotnost).

               Odvetniki iz tujih držav lahko nastopajo kot odvetniki pred sodiščem samo v skladu z mednarodnimi sporazumi, vključno s posebnimi določbami v zvezi z zastopanjem pred sodišči. Zahteva se polno članstvo v odvetniški zbornici.

               V LU (tudi kar zadeva obravnavo po načelu največjih ugodnosti): Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter prebivališče (tržna prisotnost). Svet odvetniške zbornice lahko za državljana tretje države na podlagi vzajemnosti opusti zahtevo glede državljanstva.

               V LV (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Zahteva se državljanstvo EGP ali Švice. Odvetniki iz tujih držav lahko kot odvetniki nastopajo pred sodiščem samo v skladu z dvostranskimi sporazumi o medsebojni pravni pomoči.

               Za odvetnike iz Evropske unije ali tuje odvetnike veljajo posebne zahteve. Zastopanje v sodnih postopkih v kazenskih zadevah je na primer dovoljeno samo v povezavi z odvetnikom latvijskega kolegija zapriseženih odvetnikov.

               V MT: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter stalno prebivališče (tržna prisotnost).

               V NL: Naziv „odvetnik“ lahko uporabljajo le odvetniki z lokalno pridobljenim dovoljenjem, vpisani v nizozemski register. Tuji odvetniki, ki niso vpisani v register in želijo izvajati svoje dejavnosti na Nizozemskem, morajo namesto naziva „odvetnik“ navesti poklicno združenje v svoji matični jurisdikciji.

               V PT (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Zahteva se prebivališče (tržna prisotnost). Za zastopanje pred sodišči se zahteva polno članstvo v odvetniški zbornici. Tujci, ki so diplomirali na kateri koli pravni fakulteti na Portugalskem, se lahko registrirajo pri portugalski odvetniški zbornici (Ordem dos Advogados) pod istimi pogoji kot portugalski državljani, če njihova zadevna država zagotavlja vzajemno obravnavo portugalskim državljanom.

               Drugi tujci, ki imajo diplomo iz prava, ki jo pravna fakulteta na Portugalskem priznava, se lahko registrirajo kot člani odvetniške zbornice, če opravijo zahtevano usposabljanje ter uspešno opravijo končno oceno in sprejemni izpit. Na Portugalskem lahko svojo dejavnost opravljajo le odvetniške pisarne, v katerih imajo delež izključno odvetniki, ki so člani portugalske odvetniške zbornice.

               V RO: Tuj odvetnik ne sme sprejemati ustnih ali pisnih sklepov pred sodišči in drugimi sodnimi organi, razen v primeru mednarodne arbitraže.

               V SE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za članstvo v odvetniški zbornici in uporabo naziva „advokat“ se zahteva stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji. Švedska odvetniška zbornica lahko odobri izjeme. Za opravljanje pravniškega poklica v okviru Švedskega prava članstvo v odvetniški zbornici ni potrebno.

               Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike se lahko član švedske odvetniške zbornice  zaposli le pri članu odvetniške zbornice ali družbi, ki opravlja posle člana odvetniške zbornice. Vendar se član odvetniške zbornice lahko zaposli pri tuji družbi, ki izvaja odvetniško dejavnost, če ima zadevna družba domicil v državi EGP ali v Švici. Z izvzetjem, ki ga odobri upravni odbor švedske odvetniške zbornice, se član švedske odvetniške zbornice lahko zaposli tudi v odvetniški pisarni zunaj Evropske unije.

               Člani odvetniške zbornice, ki izvajajo svojo dejavnost v obliki družbe ali partnerstva, ne smejo imeti nobenega drugega cilja in razen odvetniške dejavnosti ne smejo izvajati drugih dejavnosti. Sodelovanje z drugimi odvetniškimi družbami je dovoljeno, za sodelovanje s tujimi podjetji pa je treba pridobiti dovoljenje upravnega odbora švedske odvetniške zbornice. Samo član odvetniške zbornice lahko neposredno ali posredno ali prek družbe izvaja odvetniško dejavnost ali ima v lasti delež v družbi ali je družbenik. Samo član zbornice je lahko član ali namestnik člana odbora ali namestnika izvršnega direktorja, pooblaščeni podpisnik ali sekretar družbe ali partnerstva.

               V SI: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za plačano zastopanje strank pred sodiščem je potrebna tržna prisotnost v Sloveniji. Tuji odvetnik, ki ima pravico opravljati odvetniški poklic v domači jurisdikciji, lahko izvaja pravne storitve ali opravlja odvetniški poklic pod pogoji iz člena 34a zakona o odvetništvu, če je izpolnjen pogoj dejanske vzajemnosti.

               Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike je tržna prisotnost odvetnikov, vpisanih v imenik Odvetniške zbornice Slovenije, omejena na samostojno odvetniško pisarno, odvetniško družbo z omejeno odgovornostjo (partnerstvo) ali odvetniško družbo z neomejeno odgovornostjo (partnerstvo). Dejavnost odvetniške družbe je omejena na opravljanje odvetniškega poklica. Družbeniki odvetniške družbe so lahko samo odvetniki.

               V SK: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za izvajanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice, vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata državljanstvo EGP in sedež (tržna prisotnost). Za odvetnike iz tretjih držav se zahteva dejanska vzajemnost.

               Ukrepi:

               EU: Uredba (EU) 2017/1001 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije, člen 120; UREDBA SVETA (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti, člen 78.

               AT: Rechtsanwaltsordnung (Zakon o odvetnikih) – RAO, RGBl. Nr. 96/1868, člena 1 in 21c.

               BE: Belgijski sodni zakonik (členi 428–508); Kraljevi odlok z dne 24. avgusta 1970.

               BG: Zakon o odvetništvu; Zakon o mediaciji ter Zakon o notarjih in notarskih dejavnostih.

               CY: Zakon o odvetnikih (poglavje 2), kakor je bil spremenjen.

               CZ: Zakon št. 85/1996 zb., zakon o odvetništvu.

               DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; zvezni zakon o odvetništvu);

               Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); in § 10 Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).

               DK: Retsplejeloven (Zakon pravosodju), poglavji 12 in 13 (prečiščeno besedilo št. 1284 z dne 14. novembra 2018).

               EE: Advokatuuriseadus (Zakon o odvetniški zbornici); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (Zakonik o civilnem postopku); halduskohtumenetluse seadustik (Zakonik o postopku na upravnem sodišču); kriminaalmenetluse seadustik (Zakonik o kazenskem postopku) in väärteomenetluse seadustik (Zakonik o prekrškovnem postopku).

               EL: Novi odvetniški kodeks št. 4194/2013.

               ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, člen 13.1ª.

               FI: Laki asianajajista (zakon o odvetništvu) (496/1958), oddelka 1 in 3, ter Oikeudenkäymiskaari (4/1734) (zakonik o sodnem postopku).

               FR: Loi 71-1130 du 31 décembre 1971, Loi 90- 1259 du 31 décembre 1990, décret 91-1197 du 27 novembre 1991, in Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.

               HR: Zakon o odvetništvu (OG 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).

               HU: ZAKON LXXVIII iz leta 2017 o poklicni dejavnosti odvetnikov.

               LT: Zakon o odvetništvu Republike Litve št. IX-2066 z dne 18. marca 2004, kakor je bil nazadnje spremenjen z zakonom št. XIII-571 z dne 12. decembra 2017.

               LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.

               LV: Zakon o kazenskem postopku, oddelek 79, ter Zakon o odvetništvu Republike Latvije, oddelek 4.

               MT: Zakonik o organizaciji in civilnem postopku (poglavje 12).

               NL: Advocatenwet (zakon o odvetnikih).

               PT: Zakon 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º);

               Statut portugalske odvetniške zbornice (Estatuto da Ordem dos Advogados) in Uredba-zakon 229/2004, členi 5 in 7–9;

               Uredba-zakon 88/2003, člena 77 in 102;

               Statut javnega poklicnega združenja solicitadores (Estatuto da Câmara dos solicitadores), kakor je bil spremenjen z zakonom 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; z zakonom 14/2006 in Uredbo-zakonom n.º 226/2008 alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun;

               Zakon 78/2001, člena 31, 4, Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;

               Uredba o mediaciji v družini in na delovnem mestu (odlok 282/2010); alterada p/ Portaria 283/2018, 19 out;

               Zakon 21/2007 o mediaciji v kazenskih zadevah, člen 12;

               Zakon 22/2013, 26 FeV., alterada p/Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto-Lei 52/2019, 17 abril.

               RO: Zakon o odvetništvu;

               Zakon o mediaciji in

               Zakon o notarjih in notarskih dejavnostih.

               SE: Rättegångsbalken (švedski zakonik o sodnem postopku) (1942:740) in Kodeks ravnanja švedske odvetniške zbornice z dne 29. avgusta 2008.

               SI: Zakon o odvetništvu (neuradno prečiščeno besedilo-ZOdv-NPB2 Državnega Zbora RS z dne 21. maja 2009).

               SK: Zakon 586/2003 o odvetništvu, člena 2 in 12.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V PL: Tuji odvetniki lahko ustanovijo podjetje le v obliki registriranega partnerstva, komanditne družbe ali komanditne delniške družbe.

               Ukrepi:

               PL: Zakon z dne 5. julija 2002 o pravni pomoči, ki jo v Republiki Poljski zagotavljajo tuji odvetniki, člen 19.

               Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V IE, IT: Za opravljanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice, vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahteva rezidentstvo (tržna prisotnost).

               Ukrepi:

               IE: Zakon o odvetnikih 1954–2011.

               IT: Kraljevi odlok 1578/1933, člen 17 Zakona o odvetništvu.

               (b) Patentni zastopniki, zastopniki za industrijsko lastnino, odvetniki za intelektualno lastnino (del CPC 879, 861, 8613)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BG in CY: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije. V CY se zahteva stalno prebivališče.

               V DE: V odvetniško zbornico se lahko včlanijo le patentni odvetniki s kvalifikacijo iz Nemčije, ki lahko tako izvajajo storitve patentnega zastopanja v Nemčiji na področju notranjega prava. Tuji patentni odvetniki lahko nudijo pravne storitve v tujem pravu, če dokažejo strokovno znanje, za pravne storitve v Nemčiji pa je potrebna registracija. Tuji patentni odvetniki (razen s kvalifikacijo iz EGP in Švicarske konfederacije) ne smejo ustanoviti pisarne skupaj z nacionalnimi patentnimi odvetniki.

               Tuji patentni odvetniki (razen s kvalifikacijo iz EGP in Švicarske konfederacije) imajo lahko tržno prisotnost samo v obliki „Patentanwalts-GmbH“ ali „Patentanwalt-AG“ in lahko pridobijo samo manjšinski delež.

               V EE: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva estonsko državljanstvo ali državljanstvo EU in stalno prebivališče.

               V ES in PT: Za izvajanje storitev zastopnika za industrijsko lastnino se zahteva državljanstvo EGP.

               V FR: Za vpis na seznam storitev zastopnikov za industrijsko lastnino se zahteva sedež ali stalno prebivališče v EGP. Za fizične osebe se zahteva državljanstvo EGP. Za zastopanje strank pred nacionalnim uradom za intelektualno lastnino se zahteva sedež v EGP. Storitve se lahko izvajajo samo prek SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral) ali katere koli druge pravne oblike, pod določenimi pogoji. Ne glede na pravno obliko mora biti več kot polovica delnic in glasovalnih pravic v lasti strokovnjakov iz EGP. Odvetniške pisarne so lahko upravičene do izvajanja storitev zastopanja industrijske lastnine (glej pridržek za pravne storitve).

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V FI in HU: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva stalno prebivališče v EGP.

               V SI: Za imetnika/vlagatelja za registrirane pravice (patenti, blagovne znamke, varstvo modelov) se zahteva stalno prebivališče v Sloveniji. Namesto tega se lahko za glavni namen storitve ali postopka, obveščanja itd. zahteva zastopnik za patente ali zastopnika za znamke in modele, registriran v Sloveniji.

               Ukrepi:

               BG: Člen 4 odloka za zastopnike na področju intelektualne lastnine.

               CY: Zakon o odvetnikih (poglavje 2), kakor je bil spremenjen.

               DE: Patentanwaltsordnung (PAO).

               EE: Patendivoliniku seadus (zakon o patentnih zastopnikih) § 2, § 14.

               ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, členi 155–157.

               FI: Tavaramerkkilaki (Zakon o blagovnih znamkah) (7/1964);

               Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (Zakon o pooblaščenih odvetnikih za industrijsko lastnino) (22/2014); in

               Laki kasvinjalostajanoikeudesta (Zakon o pravicah žlahtniteljev rastlin) 1279/2009 in Mallioikeuslaki (Zakon o registriranih modelih) 221/1971.

               FR: Code de la propriété intellectuelle.

               HU: Zakon XXXII iz leta 1995 o patentnih zastopnikih.

               PT: Uredba-zakon 15/95, kakor je bila spremenjena z zakonom 17/2010, z odlokom 1200/2010, člen 5, in odlokom 239/2013, in Zakon 9/2009.

               SI: Zakon o industrijski lastnini, Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo in 100/13.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V IE: Za ustanovitev družbe mora vsaj eden od direktorjev, partnerjev ali zaposlenih v družbi registriran kot patentni odvetnik ali odvetnik za intelektualno lastnino na Irskem. Za čezmejno zagotavljanje storitev se zahtevajo državljanstvo EGP in tržna prisotnost v EGP, glavna poslovna enota v državi članici EGP, kvalifikacije v skladu s pravom države članice EGP.

               Ukrepi:

               IE: člena 85 in 86 Zakona o znamkah iz leta 1996, kakor je bil spremenjen;

               predpis 51, predpis 51A in predpis 51B Predpisov o znamkah iz leta 1996, kakor so bili spremenjeni; člena 106 in 107 Zakona o patentih iz leta 1992, kakor je bil spremenjen, in Predpisi o registru patentnih zastopnikov S.I. 580 iz leta 2015.

               (c)
                     Računovodske in knjigovodske storitve (CPC 8621, razen revizijskih storitev, 86213, 86219 in 86220)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V AT: Kapitalski deleži in glasovalne pravice tujih računovodij in knjigovodij, ki so kvalificirani v skladu s pravom svoje države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25 %. Ponudnik storitev mora imeti pisarno ali sedež družbe v EGP (CPC 862).

               V FR: Zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Storitve se lahko izvajajo prek kakršne koli družbe, razen SNC (Société en nom collectif) in SCS (Société en commandite simple). Za SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) in SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) veljajo posebni pogoji. (CPC 86213, 86219, 86220).

               V IT: Za vpis v poslovni register, ki je potreben za izvajanje računovodskih in knjigovodskih storitev, se zahteva stalno prebivališče ali sedež podjetja (CPC 86213, 86219, 86220).

               V PT: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za vpis v poslovni register pri zbornici pooblaščenih računovodij (Ordem dos Contabilistas Certificados) se zahteva stalno prebivališče ali sedež podjetja, kar je potrebno za izvajanje računovodskih storitev, če obstaja vzajemna obravnava portugalskih državljanov.

               Ukrepi:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4, in

               Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.

               FR: Ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               IT: Zakonodajni odlok 139/2005 in Zakon 248/2006.

               PT: Uredba-zakon št. 452/99, spremenjena z Zakonom št. 139/2015, 7. september.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V CY: Dostop je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V SI: Za izvajanje računovodskih in knjigovodskih storitev (CPC 86213, 86219, 86220) se zahteva sedež v Evropski uniji.

               Ukrepi:

               SI: Zakon o storitvah na notranjem trgu, Uradni list RS, št. 21/10.

               (d)
                     Revizijske storitve (CPC – 86211 in 86212, razen računovodskih in knjigovodskih storitev)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V EU: Za izvajanje obveznih revizijskih storitev je potrebno dovoljenje pristojnih organov države članice, ki lahko priznajo enakovrednost kvalifikacij revizorja, ki je državljan Združenega kraljestva ali katere koli tretje države, ob upoštevanju vzajemnosti (CPC 8621).

               Ukrepi:

               EU: Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter Direktiva 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V BG: Uporabljajo se lahko nediskriminatorne zahteve glede pravne oblike.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o neodvisni finančni reviziji.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V AT: Kapitalski deleži in glasovalne pravice tujih revizorjev, ki so kvalificirani v skladu s pravom svoje države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25 %. Ponudnik storitev mora imeti pisarno ali sedež družbe v EGP.

               Ukrepi:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V DK: Obvezne revizijske storitve lahko izvajajo revizorji, pooblaščeni na Danskem. Za pooblastitev je potrebno stalno prebivališče v državi članici EGP. Glasovalne pravice revizorjev v pooblaščenih revizijskih podjetjih in revizijskih podjetjih, ki niso bila pooblaščena v skladu z uredbo o izvajanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, na podlagi člena 54(3)(g) pogodbe o obvezni reviziji, ne smejo presegati 10 odstotkov glasovalnih pravic.

               V FR: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za obvezne revizije se zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Britanski državljani lahko izvajajo obvezne revizijske storitve v Franciji pod pogojem vzajemnosti. Izvajanje storitev prek katere koli oblike družbe, razen tistih, v katerih se družbeniki štejejo za trgovce („commerçants“), kot sta SNC (Société en nom collectif) in SCS (Société en commandite simple).

               V PL: Za izvajanje revizijskih storitev se zahteva sedež v Evropski uniji.

               Uporabljajo se zahteve glede pravne oblike.

               Ukrepi:

               DK: Revisorloven (danski zakon o pooblaščenih revizorjih in revizijskih družbah), zakon št. 1287 z dne 20. novembra 2018.

               FR: Code de commerce.

               PL: Zakon z dne 11. maja 2017 o zakonitih revizorjih, revizijskih podjetjih in javnem nadzoru, Uradni list iz leta 2017, točka 1089.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V CY: Dostop je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.

               V SK: Na Slovaškem lahko dovoljenje za izvajanje revizij pridobijo samo podjetja, v katerih je najmanj 60 % kapitala ali glasovalnih pravic pridržanih za slovaške državljane ali državljane drugih držav članic.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).

               SK: Zakon št. 423/2015 o obvezni reviziji.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V DE: Revizijske družbe („Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“) imajo lahko samo pravne oblike, ki so sprejemljive v EGP. Družbe z neomejeno odgovornostjo in komanditne družbe lahko štejejo za „Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“, če so v registru gospodarskih družb vpisane kot trgovske družbe na podlagi njihovih fiduciarnih dejavnosti, člen 27 WPO (pravilnik o revizorjih). Vendar lahko revizorji iz tretjih držav, registrirani v skladu s členom 134 WPO, izvajajo obvezne revizije letnih davčnih izjav ali pripravijo konsolidirane računovodske izkaze družbe s sedežem zunaj Unije, katere prenosljivi vrednostni papirji so na voljo za trgovanje na reguliranem trgu.

               Ukrepi:

               DE: Handelsgesetzbuch (HGB; trgovinski zakonik);

               Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; zakon o revizorjih).

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V ES: Zakoniti revizorji morajo biti državljani države članice. Ta pridržek ne velja za revidiranje družb iz držav nečlanic Evropske unije, ki kotirajo na španskem reguliranem trgu.

               Ukrepi:

               ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (nov zakon o revidiranju: zakon 22/2015 o revizijskih storitvah).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V EE: Uporabljajo se zahteve glede pravne oblike. Večina glasov, ki jih predstavljajo delnice revizijskega podjetja, pripada zapriseženim revizorjem pod nadzorom pristojnega organa države članice EGP, ki so pridobili kvalifikacije v državi članici EGP, ali revizijskim podjetjem. Vsaj tri četrtine oseb, ki predstavljajo revizijsko podjetje na podlagi zakona, morajo imeti kvalifikacije iz države članice EGP.

               Ukrepi:

               EE: Zakon o dejavnosti revizorjev (Audiitortegevuse seadus) § 76-77.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V SI: Zahteva se tržna prisotnost. Revizijski subjekt iz tretje države je lahko delničar ali družbenik v slovenski revizijski družbi, če so lahko slovenske revizijske družbe v skladu z zakonodajo države, v kateri je revizijski subjekt iz tretje države ustanovljen, delničarji ali družbeniki v revizijskem subjektu v navedeni državi (zahteva glede vzajemnosti).

               Ukrepi:

               SI: Zakon o revidiranju (ZRev-2), Uradni list RS, št. 65/2008 (kakor je bil nazadnje spremenjen, št. 84/18), in Zakon o gospodarskih družbah (ZGD-1), Uradni list RS, št. 42/2006 (kakor je bil nazadnje spremenjen, št. 22/19 – ZPosS).

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BE: Zahteva se poslovna enota v Belgiji, kjer se bo izvajala poklicna dejavnost in kjer se bodo hranili akti, dokumenti in korespondenca v zvezi z njo ter kjer bo vsaj en uslužbenec ali upravitelj poslovne enote pooblaščen revizor.

               V FI: Zahteva se stalno prebivališče v EGP za vsaj enega od revizorjev finske družbe z omejeno odgovornostjo in družb, ki so dolžne izvesti revizijo. Revizor mora biti revizor z lokalno izdanim dovoljenjem ali revizijska družba z lokalno izdanim dovoljenjem.

               V HR: Revizijske storitve lahko izvajajo samo pravne osebe s sedežem na Hrvaškem ali fizične osebe s stalnim prebivališčem na Hrvaškem.

               V IT: Za izvajanje revizijskih storitev s strani fizičnih oseb se zahteva stalno prebivališče.

               V LT: Za izvajanje revizijskih storitev se zahteva sedež v EGP.

               V SE: Samo revizorji, pooblaščeni na Švedskem, in na Švedskem registrirana revizijska podjetja lahko izvajajo obvezne revizijske storitve. Zahteva se stalno prebivališče v EGP. Naziv „pooblaščeni revizor“ lahko uporabljajo le revizorji, ki so pooblaščeni na Švedskem. Revizorji zadružnih gospodarskih združenj in nekaterih drugih podjetij, ki niso certificirana ali pooblaščena računovodska podjetja, morajo imeti stalno prebivališče v EGP, razen če vlada ali vladni organ v določenem primeru dopusti izjemo.

               Ukrepi:

               BE: Zakon z dne 22. julija 1953 o ustanovitvi inštituta revizorjev podjetij in organizaciji javnega nadzora nad delom revizorjev družb, usklajen 30. aprila 2007

               (Zakon o revizorjih).

               FI: Tilintarkastuslaki (Zakon o reviziji) (459/2007), področni zakoni, ki zahtevajo uporabo revizorjev, ki jim je bilo dovoljenje izdano lokalno.

               HR: Zakon o reviziji (OG 146/05, 139/08, 144/12), člen 3.

               IT: Zakonodajni odlok 58/1998, členi 155, 158 in 161;

               Odlok predsednika republike 99/1998 in Zakonodajni odlok 39/2010, člen 2.

               LT: Zakon št. VIII-1227 o reviziji z dne 15. junija 1999 (nova različica št. X1676 z dne 3. julija 2008).

               SE: Revisorslagen (Zakon o revizorjih) (2001:883);

               Revisionslag (Zakon o reviziji) (1999:1079);

               Aktiebolagslagen (Zakon o gospodarskih družbah) (2005:551);

               Lag om ekonomiska föreningar (Zakon o zadružnih gospodarskih združenjih) (2018:672) in

               drugi predpisi, ki urejajo zahteve za uporabo pooblaščenih revizorjev.

               (e)
                     Storitve davčnega svetovanja (CPC 863, ne zajema pravnega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki spadajo pod pravne storitve)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V AT: Kapitalski deleži in glasovalne pravice tujih davčnih svetovalcev, ki so kvalificirani v skladu s pravom svoje države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25 %. Ponudnik storitev mora imeti pisarno ali sedež družbe v EGP.

               Ukrepi:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V FR: Zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Storitve se lahko izvajajo prek kakršne koli družbe, razen SNC (Société en nom collectif) in SCS (Société en commandite simple). Za SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) in SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) veljajo posebni pogoji.

               Ukrepi:

               FR: Ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V BG: Davčni svetovalci morajo biti državljani držav članic.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o računovodstvu;

               Zakon o neodvisni finančni reviziji; Zakon o dohodnini fizičnih oseb Zakon o davku od dobička pravnih oseb.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V CY: Dostop je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V HU: Za fizične osebe se za izvajanje storitev davčnega svetovanja na ozemlju Madžarske zahteva stalno prebivališče v EGP.

               V IT: Zahteva se stalno prebivališče.

               Ukrepi:

               HU: Zakon XCII iz leta 2003 o pravilih za obdavčitev in

               Odlok Ministrstva za finance št. 26/2008 o izdaji dovoljenj in registraciji dejavnosti davčnega svetovanja.

               IT: Zakonodajni odlok 139/2005 in Zakon 248/2006.

               (f)
                     Arhitekturne storitve in storitve urbanističnega načrtovanja, storitve inženiringa in integriranega inženiringa (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V FR: Arhitekt lahko v Franciji za izvajanje arhitekturnih storitev ustanovi samo eno od naslednjih pravnih oblik (na nediskriminatorni osnovi): SA in SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée), EURL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par actions), SCOP (Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à responsabilité limitée), SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral ) ali SAS (Société par actions simplifiée), ali deluje kot posameznik ali partner v arhitekturnem biroju (CPC 8671).

               Ukrepi:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95-129 du 2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en participation;

                Décret 92-619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; in Loi 77-2 du 3 janvier 1977.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BG: Za arhitekturne storitve, storitve urbanističnega načrtovanja in storitve inženiringa, ki jih izvajajo fizične osebe, se zahteva stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o prostorskem razvoju;

               Zakon o gradbeniški zbornici in

               Zakon o zbornicah arhitektov in inženirjev pri oblikovanju razvoja projektov.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V HR: Načrt ali projekt tujega arhitekta, inženirja ali urbanista mora glede skladnosti s hrvaškim pravom potrditi pooblaščena fizična ali pravna oseba na Hrvaškem (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Ukrepi:

               HR: Zakon o dejavnostih pri prostorskem načrtovanju in gradnji (OG 118/18, 110/19);

               Zakon o prostorskem načrtovanju (OG 153/13, 39/19).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V CY: Za izvajanje arhitekturnih storitev in storitev urbanističnega načrtovanja, storitev inženiringa in integriranega inženiringa veljata pogoja glede državljanstva in stalnega prebivališča (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Ukrepi:

               CY: Zakon 41/1962, kakor je bil spremenjen; Zakon 224/1990, kakor je bil spremenjen; in Zakon 29(I)2001, kakor je bil spremenjen.

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V CZ: Zahteva se stalno prebivališče v EGP.

               V HU: Za fizične osebe se zahteva stalno prebivališče v EGP za izvajanje naslednjih storitev na ozemlju Madžarske: arhitekturne storitve, storitve inženiringa (velja samo za pripravnike diplomante), storitve integriranega inženiringa in storitve krajinske arhitekture (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               V IT: Za vpis v poklicni register, ki je potreben za izvajanje arhitekturnih in inženirskih storitev, se zahteva stalno prebivališče ali poslovni sedež / poslovni naslov v Italiji (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               V SK: Za registracijo v poklicnem združenju, ki je potrebna za izvajanje arhitekturnih in inženirskih storitev, se zahteva stalno prebivališče v EGP (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Ukrepi:

               CZ: Zakon št. 360/1992 zb. o opravljanju poklica pooblaščenih arhitektov ter pooblaščenih inženirjev in tehnikov, dejavnih na področju gradnje zgradb.

               HU: Zakon LVIII iz leta 1996 o poklicnih združenjih arhitektov in inženirjev.

               IT: Kraljevi odlok 2537/1925 o poklicu arhitekta in inženirja; Zakon

               1395/1923 in

               Odlok predsednika republike 328/2001.

               SK: Zakon 138/1992 o arhitektih in inženirjih, členi 3, 15, 15a, 17a in 18a.

               Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BE: Zagotavljanje arhitekturnih storitev vključuje nadzor nad izvedbo del (CPC 8671, 8674). Tuji arhitekti, ki imajo dovoljenje v svojih državah gostiteljicah in bi radi svoj poklic priložnostno opravljali v Belgiji, morajo pridobiti predhodno dovoljenje sveta zbornice na geografskem območju, kjer nameravajo izvajati dejavnost.

               Ukrepi:

               BE: Zakon z dne 20. februarja 1939 o zaščiti naziva poklica arhitekta in

               Zakon z dne 26. junija 1963, ki ustanavlja zbornico arhitektov, predpisi z dne 16. decembra

               1983 o etiki, ki jo določi nacionalni svet zbornice arhitektov (odobreno s členom 1 A.R. z dne 18. aprila 1985, M.B., 8. maj 1985).

               Pridržek št. 3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov

                        Sektor – podsektor:

                        Strokovne storitve – zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvene storitve; storitve babic, medicinskih sester, fizioterapevtov in pomožnega medicinskega osebja; veterinarske storitve; prodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na drobno ter druge storitve farmacevtov

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 9312, 93191, 932, 63211.

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami

               Opis:

               (a)
                     Zdravstvene, zobozdravstvene, babiške, negovalne, fizioterapevtske in pomožne medicinske storitve (CPC 852, 9312, 93191)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V IT: Za zagotavljanje storitev psihologov se zahteva državljanstvo Evropske unije, tujim strokovnjakom se lahko dovoli delovanje na podlagi vzajemnosti (del CPC 9312).

               Ukrepi:

               IT: Zakon 56/1989 o poklicu psihologa.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V CY: Za zagotavljanje zdravstvenih, zobozdravstvenih, babiških, negovalnih, fizioterapevtskih in pomožnih medicinskih storitev veljata pogoja glede ciprskega državljanstva in stalnega prebivališča.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o registraciji zdravnikov (poglavje 250), kakor je bil spremenjen;

               Zakon o registraciji zobozdravnikov (poglavje 249), kakor je bil spremenjen;

               Zakon 75(I)/2013 – podologi;

               Zakon 33(I)/2008, kakor je bil spremenjen – medicinski fiziki;

               Zakon 34(I)/2006, kakor je bil spremenjen – delovni terapevti;

               Zakon 9(I)/1996, kakor je bil spremenjen – zobotehniki;

               Zakon 68(I)/1995, kakor je bil spremenjen – psihologi;

               Zakon 16(I)/1992, kakor je bil spremenjen – optiki;

               Zakon 23(I)/2011, kakor je bil spremenjen – radiologi/radioterapevti;

               Zakon 31(I)/1996, kakor je bil spremenjen – dietetiki/nutricionisti;

               Zakon 140/1989, kakor je bil spremenjen – fizioterapevti in

               Zakon 214/1988, kakor je bil spremenjen – medicinske sestre.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost:

               V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Za vpis v poklicni register lahko veljajo geografske omejitve, ki se uporabljajo tako za državljane kot tudi za nedržavljane.

               Zdravniki (vključno s psihologi, psihoterapevti in zobozdravniki) se morajo registrirati pri regionalnih združenjih zdravnikov in zobozdravnikov bolniških blagajn (kassenärztliche / kassenzahnärztliche Vereinigungen), če želijo zdraviti bolnike, ki so zavarovani prek sistema obveznega zdravstvenega zavarovanja. Za registracijo lahko veljajo količinske omejitve glede na regionalno porazdelitev zdravnikov. Za zobozdravnike take omejitve ne veljajo. Registracija je potrebna samo za zdravnike, ki delujejo v sistemu obveznega zdravstvenega zavarovanja. Uporabljajo se lahko nediskriminatorne omejitve glede pravne oblike, potrebne za izvajanje teh storitev (§ 95 SGB V).

               Za babiške storitve je dostop omejen samo na fizične osebe. Zdravstvene in zobozdravstvene storitve lahko izvajajo fizične osebe, zdravstveni domovi z licenco in pooblaščeni organi. Lahko veljajo zahteve glede sedeža.

               Kar zadeva telemedicino, je število ponudnikov na področju IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) lahko omejeno, da se zagotovijo interoperabilnost, združljivost in potrebni varnostni standardi. To se izvaja na nediskriminatoren način (CPC 9312, 93191).

               Ukrepi:

               Bundesärzteordnung (BÄO; zvezni zakon o zdravnikih);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Zakon o storitvah psihoterapevtov);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zakonik o socialnem varstvu, peta knjiga – obvezno zdravstveno zavarovanje.

               Regionalna raven:

               Heilberufekammergesetz des Landes Baden-Württemberg;

               Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der

               Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der

               Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG) in Bayern;

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);

               Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Heilberufsgesetz Mecklenburg-Vorpommern (Heilberufsgesetz M-V – HeilBerG);

               Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);

               Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland-Pfalz);

               Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG)and Thüringer Heilberufegesetz.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost:

               V FR: Vlagateljem iz Unije so na voljo tudi druge pravne oblike, tuji vlagatelji pa imajo dostop le do pravnih oblik „société d'exercice liberal“ (SEL) in „société civile professionnelle“ (SCP). Za izvajanje zdravstvenih, zobozdravstvenih in babiških storitev se zahteva francosko državljanstvo. Vendar imajo tujci dostop v okviru letno določenih kvot. Izvajanje zdravstvenih, zobozdravstvenih in babiških storitev ter storitev medicinskih sester samo prek SEL à forme anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite par actions SCP, société coopérative (samo za samostojne splošne zdravnike in specialiste) ali société interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA) za multidisciplinarne zdravstvene domove.

               Ukrepi:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi  n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; in Code de la santé publique.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V AT: Sodelovanje zdravnikov za namene ambulantnega javnega zdravstva, t. i. skupne ordinacije, ima lahko samo pravno obliko „Offene Gesellschaft/OG“ ali „Gesellschaft mit beschränkter Haftung/GmbH“. Partnerji take skupne ordinacije so lahko samo zdravniki. Imeti morajo pravico do neodvisne zdravniške ordinacije, registrirani morajo biti pri avstrijski zdravniški zbornici in dejavno opravljati zdravniški poklic v ordinaciji. Druge fizične ali pravne osebe ne smejo delovati kot partnerji skupne ordinacije in ne smejo biti udeležene pri njenih prihodkih ali dobičkih (del CPC 9312).

               Ukrepi:

               AT: Zakon o zdravniški službi, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a–52c;

               Zvezni zakon o zdravniških poklicih, BGBl. Nr. 460/1992, in Zvezni zakon o poklicu fizioterapevta-maserja, BGBl. Nr. 169/2002.

               (b)
                     Veterinarske storitve (CPC 932)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V AT: Veterinarske storitve lahko izvajajo samo državljani držav članic EGP. Zahteva glede državljanstva se za državljane države nečlanice EGP opusti, če obstaja sporazum med Unijo in to državo nečlanico EGP, ki za naložbe in čezmejno trgovino z veterinarskimi storitvami določa nacionalno obravnavo.

               V ES: Za opravljanje poklica se zahteva članstvo v poklicnem združenju, pogoj zanj pa je državljanstvo Unije; ta pogoj se lahko opusti v okviru dvostranskega poklicnega sporazuma. Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.

               V FR: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EGP, vendar se lahko zahteva glede državljanstva opusti na podlagi vzajemnosti. Pravne oblike družb, ki so na voljo za izvajanje veterinarskih storitev, so omejene na SCP (Société civile professionnelle) in SEL (Société d'exercice liberal).

               Pod določenimi pogoji se lahko dovolijo druge pravne oblike družb, ki jih določa francosko notranje pravo ali pravo druge države članice EGP in imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v tej državi.

               Ukrepi:

               AT: Tierärztegesetz (zakon o veterinarski službi), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).

               ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la Organización Colegial Veterinaria Española; člena 62 in 64.

               FR: Code rural et de la pêche maritime.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V CY: Za izvajanje veterinarskih storitev veljata pogoja glede državljanstva in stalnega prebivališča.

               V EL: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije.

               V HR: Čezmejne veterinarske storitve v Republiki Hrvaški lahko izvajajo samo pravne in fizične osebe, ustanovljene v državi članici za namene izvajanja veterinarskih dejavnosti. Samo državljani Unije lahko ustanovijo veterinarsko prakso v Republiki Hrvaški.

               V HU: Za članstvo v madžarski veterinarski zbornici, ki je potrebno za izvajanje veterinarskih storitev, se zahteva državljanstvo EGP. Dovoljenje se izda na podlagi ocene gospodarskih potreb. Glavna merila: pogoji na trgu dela v sektorju.

               Ukrepi:

               CY: Zakon 169/1990, kakor je bil spremenjen.

               EL: Predsedniški odlok 38/2010, ministrska odločba 165261/IA/2010 (vladni uradni list 2157/B).

               HR: Zakon o veterinarski službi (OG 83/13, 148/13, 115/18), členi 3(67), 105 in 121.

               HU: Zakon CXXVII iz leta 2012 o madžarski veterinarski zbornici in pogojih za izvajanje veterinarskih storitev.

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V CZ: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva fizična prisotnost na ozemlju.

               V IT in PT: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva stalno prebivališče.

               V PL: Za izvajanje veterinarskih storitev za opravljanje poklica veterinarja na ozemlju Poljske morajo osebe, ki niso državljani Evropske unije, opraviti izpit v poljskem jeziku, ki ga organizira poljska veterinarska zbornica, in zahteva se fizična prisotnost.

               V SI: Čezmejne veterinarske storitve v Republiki Sloveniji lahko izvajajo samo pravne in fizične osebe, ustanovljene v državi članici za namene izvajanja veterinarskih dejavnosti.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V SK: Za registracijo v poklicnem združenju, ki je potrebna za opravljanje poklica, se zahteva stalno prebivališče v EGP. Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.

               Ukrepi:

               CZ: Zakon št. 166/1999 zb. (zakon o veterinarski službi), §58-63, 39, in

               Zakon št. 381/1991 zb. (o veterinarski zbornici Češke), odstavek 4.

               IT: Zakonodajni odlok C.P.S. 233/1946, členi 7–9 in

               Odlok predsednika republike 221/1950, odstavek 7.

               PL: Zakon z dne 21. decembra 1990 o veterinarskem poklicu in veterinarskih zbornicah.

               PT: Uredba-zakon 368/91 (Statut veterinarskega poklicnega združenja) alterado p/Lei 125/2015, 3 set.

               SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev, Uradni list RS, št. 71/2008, 7/2011, 59/2014 in 21/2016, Zakon o storitvah na notranjem trgu, Uradni list RS, št. 21/2010.

               SK: Zakon 442/2004 o zasebni veterinarski praksi in o veterinarskem združenju, člen 2.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe. Storitve telemedicine se lahko izvajajo le v okviru primarnega zdravljenja, kjer je predhodno fizično prisoten veterinar.

               V DK in NL: Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.

               V IE: Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe ali partnerstva.

               V LV: Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.

               Ukrepi:

               DE: Bundes-Tierärzteordnung (BTÄO; Zvezni veterinarski zakonik).

               Regionalna raven:

               Deželni zakoni o zdravniških zbornicah (Heilberufs- und

               Kammergesetze der Länder) in (na podlagi teh zakonov)

               Baden-Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HBKG);

               Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG);

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);

               Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);

               Mecklenburg-Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);

               Nordrhein-Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);

               Rheinland-Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);

               Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG);

               Sachsen-Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen-Anhalt (KGHB-LSA);

               Schleswig-Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe (Heilberufekammergesetz - HBKG);

               Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) in

               Berufsordnungen der Kammern (Kodeksi poklicne etike veterinarskih zbornic).

               DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (prečiščeno besedilo št. 40 z dne 15. januarja 2020 o veterinarjih).

               IE: Zakon o veterinarstvu iz leta 2005.

               LV: Zakon o veterinarski medicini.

               NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).

               (c)
                     Prodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na drobno ter druge storitve farmacevtov (CPC 63211)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori:

               V AT: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko prodajajo samo v lekarnah. Za upravljanje lekarne se zahteva državljanstvo države članice EGP ali Švicarske konfederacije. Za zakupnike in osebe, ki vodijo lekarne, se zahteva državljanstvo države članice EGP ali Švicarske konfederacije.

               Ukrepi:

               AT: Apothekengesetz (Zakon o lekarniški dejavnosti), RGBl. Nr. 5/1907, kakor je bil spremenjen, §§ 3, 4, 12; Arzneimittelgesetz (zakon o zdravilih), BGBl. Nr. 185/1983, kakor je bil spremenjen, §§ 57, 59, 59a, in Medizinproduktegesetz (Zakon o medicinskih proizvodih), BGBl. Nr. 657/1996, kakor je bil spremenjen, § 99.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V DE: Lekarno lahko upravljajo samo fizične osebe (farmacevti). Državljani drugih držav ali osebe, ki niso opravile nemškega lekarniškega izpita, lahko pridobijo samo dovoljenje za prevzem lekarne, ki je obratovala že v predhodnih treh letih. Skupno število lekarn na osebo je omejeno na eno lekarno in največ tri podružnice.

               V FR: Za upravljanje lekarne se zahteva državljanstvo EGP ali Švice.

               Tujim farmacevtom se lahko dovoli ustanovitev družbe v okviru letno določenih kvot. Za odprtje lekarne je potrebno dovoljenje in tržna prisotnost, vključno s prodajo zdravil javnosti na daljavo prek storitev informacijske družbe; lekarna mora imeti eno od pravnih oblik, ki so dovoljene v skladu z nacionalnim pravom na nediskriminatorni osnovi: samo société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle ali pluripersonnelle, en commandite par actions, société en noms collectifs (SNC) ali société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle ali pluripersonnelle.

               Ukrepi:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; nemški zakon o lekarniški dejavnosti);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).

               FR: Code de la santé publique in

               Loi 90-1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions libéralesand Loi 2015-990 du 6 août 2015.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:

               V EL: Za izvajanje lekarniške dejavnosti se zahteva državljanstvo Evropske unije.

               V HU: Za izvajanje lekarniške dejavnosti se zahteva državljanstvo EGP.

               V LV: Pred začetkom samostojnega opravljanja lekarniškega poklica mora tuj farmacevt ali farmacevtski tehnik, ki izobrazbe ni pridobil v državi članici ali državi članici EGP, najmanj eno leto delati v lekarni v državi članici EGP pod nadzorom farmacevta.

               Ukrepi:

               EL: Zakon 5607/1932, kakor je bil spremenjen z zakonoma 1963/1991 in 3918/2011.

               HU: Zakon XCVIII iz leta 2006 o splošnih določbah v zvezi z zanesljivo in ekonomsko izvedljivo dobavo zdravil in medicinskih pripomočkov ter o distribuciji zdravil.

               LV: Zakon o farmacevtskih izdelkih, s. 38.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V BG: Upravitelji lekarn morajo biti diplomirani farmacevti, upravljajo pa lahko samo eno lekarno, v kateri tudi delajo. Za število lekarn, ki so lahko v Bolgariji v lasti enega subjekta, obstaja kvota (največ štiri).

               V DK: Z maloprodajo farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga javnosti se lahko ukvarjajo samo fizične osebe, ki jim je danska uprava za zdravje in zdravila izdala dovoljenje za izvajanje lekarniške dejavnosti.

               V ES, HR, HU in PT: Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opravi ocena gospodarskih potreb.

               Glavna merila: gostota prebivalstva in naseljenost na območju.

               V IE: Prodaja farmacevtskih izdelkov po pošti je prepovedana, razen zdravil brez recepta.

               V MT: Za izdajo dovoljenja za izvajanje lekarniške dejavnosti veljajo nekatere omejitve. Na ime ene osebe se ne sme izdati več kot eno dovoljenje v katerem koli kraju ali vasi (uredba 5(1) o dovoljenju za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07)), razen če v zadevnem kraju ali vasi ni bila vložena nobena druga vloga (uredba 5(2) o dovoljenju za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07)).

               V PT: V gospodarskih družbah, kjer je kapital razdeljen na delnice, se morajo te glasiti na ime fizičnih oseb. Nihče ne more neposredno ali posredno hkrati imeti v lasti ali upravljati več kot štiri lekarne.

               V SI: Mrežo lekarn v Sloveniji sestavljajo javne lekarne v lasti občin in zasebne lekarne s koncesijo, v katerih mora biti večinski lastnik po poklicu farmacevt. Prodaja farmacevtskih izdelkov, ki se lahko izdajo samo na recept, po pošti je prepovedana.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi 222, 224, 228.

               DK: Apotekerloven (danski zakon o lekarniški dejavnosti) LBK nr. 801 12.6.2018.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zakon

               16/1997 z dne 25. aprila o lekarniških storitvah), člena 2, 3.1, in

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               HR: Zakon o zdravstvenem varstvu (OG 100/18, 125/19).

               HU: Zakon XCVIII iz leta 2006 o splošnih določbah v zvezi z zanesljivo in ekonomsko izvedljivo dobavo zdravil in medicinskih pripomočkov ter o distribuciji zdravil.

               IE: Zakona o irskem odboru za zdravila iz let 1995 in2006 (št. 29 iz leta 1995 in št. 3 iz leta 2006); Predpisi o zdravilih (recepti in nadzor ponudbe) iz leta 2003, kakor so bili spremenjeni (S.I. 540 iz leta 2003); Predpisi o zdravilih (nadzor dajanja na trg) iz leta 2007, kakor so bili spremenjeni (S.I. 540 iz leta 2007); Zakon o lekarnah iz leta 2007 (št. 20 iz leta 2007); Predpisi za lekarniške dejavnosti iz leta 2008, kakor so bili spremenjeni (S.I. št. 488 iz leta 2008)

               MT: Predpisi o dovoljenju za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07), sprejeti v skladu z zakonom o zdravilih (poglavje 458).

               PT: Uredba-zakon 307/2007, členi 9, 14 in 15 Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:

               - p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,

               - p/ Decreto-Lei 171/2012, 1 ago.,

               - p/ Lei 16/2013, 8 fev.,

               - p/ Decreto-Lei 128/2013, 5 set.,

               - p/ Decreto-Lei 109/2014, 10 jul.,

               - p/ Lei 51/2014, 25 ago.,

               - p/ Decreto-Lei 75/2016, 8 nov.; in odlok 1430/2007revogada p/ Portaria 352/2012, 30 out.

               SI: Zakon o lekarniški dejavnosti (Uradni list RS, št. 85/2016) in Zakon o zdravilih (Uradni list RS, št. 17/2014).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V IT: Poklic lahko opravljajo samo fizične osebe, vpisane v register, in pravne osebe v obliki osebnih družb, pri čemer mora biti vsak družbenik v družbi vpisan v register farmacevtov. Pogoja za vpis v poklicni register farmacevtov sta državljanstvo države članice Evropske unije ali stalno prebivališče in opravljanje tega poklica v Italiji. Tuji državljani, ki imajo potrebne kvalifikacije, se lahko vpišejo v register, če so državljani ene od držav, s katerimi je Italija podpisala poseben sporazum, ki jim omogoča opravljanje poklica pod pogojem vzajemnosti (D. Lgsl. CPS 233/1946, členi 7–9, in Odlok predsednika republike 221/1950, odstavka 3 in 7). Odprtje novih ali prevzem obstoječih lekarn sta mogoča na podlagi javnega natečaja. Na javnem natečaju lahko sodelujejo samo državljani držav članic Evropske unije, vpisani v register farmacevtov („albo“).

               Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: gostota prebivalstva in naseljenost na območju.

               Ukrepi:

               IT: Zakon 362/1991, členi 1, 4, 7 in 9;

               Zakonodajni odlok CPS 233/1946, člen 7–9 in

               Odlok predsednika republike 221/1950, odstavka 3 in 7).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V CY: Za prodajo farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na drobno ter druge storitve farmacevtov se zahteva državljanstvo (CPC 63211).

               Ukrepi:

               CY: Zakon o farmacevtskih izdelkih in strupenih snoveh (poglavje 254), kakor je bil spremenjen.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V BG: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko prodajajo samo v lekarnah. Prodaja farmacevtskih izdelkov po pošti je prepovedana, razen zdravil brez recepta.

               V EE: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko prodajajo samo v lekarnah. Prodaja zdravil po pošti ter dostava zdravil, naročenih prek interneta, po pošti ali hitri pošti sta prepovedani. Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: gostota naseljenosti na območju.

               V EL: Z maloprodajo farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga javnosti se lahko ukvarjajo samo fizične osebe z dovoljenjem za izvajanje lekarniške dejavnosti in družbe, ki jih ustanovijo farmacevti s takim dovoljenjem.

               V ES: Samo fizične osebe z dovoljenjem za izvajanje lekarniške dejavnosti lahko javnosti na drobno prodajajo farmacevtske izdelke in določeno medicinsko blago. Vsak farmacevt lahko pridobi samo eno dovoljenje.

               V LU: Samo fizične osebe lahko javnosti na drobno prodajajo farmacevtske izdelke in določeno medicinsko blago.

               V NL: Za prodajo zdravil po pošti veljajo zahteve.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi 219, 222, 228, 234(5).

               EE: Ravimiseadus (Zakon o zdravilih), RT I 2005, 2, 4; § 29(2) in § 41(3); ter Tervishoiuteenuse korraldamise seadus (Zakon o organizaciji zdravstvenih storitev, RT I 2001, 50, 284)

               EL: Zakon 5607/1932, kakor je bil spremenjen z zakonoma 1963/1991 in 3918/2011.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zakon

               16/1997 z dne 25. aprila o lekarniških storitvah), člena 2, 3.1, in

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (Priloga a043);

               Règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041) in

               Règlement grand-ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (Priloga a017)

               NL: Geneesmiddelenwet, člen 67

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BG: Za farmacevte se zahteva stalno prebivališče.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi 146, 161, 195, 222, 228.

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V DE, SK: Za pridobitev dovoljenja za izvajanje lekarniške dejavnosti ali za odprtje lekarne za maloprodajo farmacevtskih izdelkov in nekaterega medicinskega blaga javnosti se zahteva stalno prebivališče

               Ukrepi:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; nemški zakon o lekarniški dejavnosti);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV)

               SK: Zakon 362/2011 o zdravilih in medicinskih pripomočkih, člen 6, in

               Zakon 578/2004 o ponudnikih zdravstvenih storitev, zdravstvenih delavcih in poklicnih združenjih v zdravstvu

               Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja

                        Sektor – podsektor:

                        Storitve na področju raziskav in razvoja (R in R)

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 851, 853

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               EU: Za javno financirane storitve na področju raziskav in razvoja, ki se financirajo s sredstvi Evropske unije na ravni Evropske unije, se lahko izključne pravice ali dovoljenja podelijo le državljanom držav članic Evropske unije in pravnim osebam Evropske unije, ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v Evropski uniji (CPC 851, 853).

               Za storitve na področju raziskav in razvoja, ki se financirajo iz javnih sredstev države članice, se izključne pravice ali dovoljenja lahko podelijo le državljanom zadevne države članice Evropske unije in pravnim osebam zadevne države članice s sedežem v tej državi članici (CPC 851, 853).

               Ta pridržek ne vpliva na peti del [Sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in finančne določbe] in na izključitev postopkov za oddajo naročil s strani pogodbenice ali subvencij iz odstavkov 6 in 7 člena SERVIN.1.1 [Cilj in področje uporabe].

               Ukrepi:

               EU: Vsi obstoječi in prihodnji okvirni programi Unije za raziskave ali inovacije, vključno s pravili pobude Obzorje 2020 za udeležbo in predpisi v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami, sklepi na podlagi člena 185 ter Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo, pa tudi obstoječi in prihodnji nacionalni, regionalni ali lokalni programi raziskav.

               Pridržek št. 5 – Nepremičninske storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Poslovanje z nepremičninami

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 821, 822

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V CY: Za izvajanje nepremičninskih storitev veljata pogoja glede državljanstva in stalnega prebivališča.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o nepremičninskih posrednikih 71(1)/2010, kakor je bil spremenjen

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V CZ: Za pridobitev dovoljenja, potrebnega za izvajanje nepremičninskih storitev, se za fizične osebe zahteva stalno prebivališče, za pravne osebe pa sedež na Češkem.

               V HR: Za izvajanje nepremičninskih storitev v EGP se zahteva tržna prisotnost.

               V PT: Za fizične osebe se zahteva stalno prebivališče v EGP. Za pravne osebe se zahteva sedež v EGP.

               Ukrepi:

               CZ: Zakon o izdaji dovoljenj za opravljanje trgovinske dejavnosti.

               HR: Zakon o posredovanju v prometu z nepremičninami (OG 107/07 in 144/12), člen 2

               PT: Uredba-zakon 211/2004 (člena 3 in 25), kakor je bila spremenjena in ponovno objavljena z uredbo-zakonom 69/2011

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V DK: Kar zadeva izvajanje nepremičninskih storitev s strani fizične osebe, ki je prisotna na ozemlju Danske,

               lahko naziv „nepremičninski posrednik“ uporabljajo samo licencirani nepremičninski posredniki, ki so fizične osebe, vpisane v register nepremičninskih posrednikov danskega organa za poslovanje. V skladu z zakonom morajo imeti te osebe stalno prebivališče na Danskem ali v Uniji, EGP ali Švicarski konfederaciji.

               Zakon o prodaji nepremičnin se uporablja le pri izvajanju nepremičninskih storitev za potrošnike. Zakon o prodaji nepremičnin se ne uporablja za zakup nepremičnin (CPC 822).

               Ukrepi:

               DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (Zakon o prodaji nepremičnin)

               Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V SI: Če Združeno kraljestvo slovenskim državljanom in podjetjem dovoli izvajanje storitev nepremičninskega posredovanja, bo tudi Slovenija državljanom in podjetjem iz Združenega kraljestva dovolila izvajanje storitev nepremičninskega posredovanja pod enakimi pogoji, pri čemer morajo biti izpolnjene tudi naslednje zahteve: licenca za opravljanje poslov posredovanja v matični državi, predložitev ustreznega potrdila o nekaznovanosti v kazenskih postopkih ter vpis v imenik nepremičninskih posrednikov pri pristojnem (slovenskem) ministrstvu.

               Ukrepi:

               SI: Zakon o nepremičninskem posredovanju

               Pridržek št. 6 – Poslovne storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Poslovne storitve – storitve najema ali zakupa brez upravljavcev; storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem; tehnični preizkusi in analize; sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve; storitve, povezane s kmetijstvom; varnostne storitve; storitve posredovanja zaposlitve; storitve prevajanja in tolmačenja ter druge poslovne storitve

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        ISIC Rev. 37, del CPC 612, del 621, del 625, 831, del 85990, 86602, 8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 87902, 87909, 88, del 893

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Storitve najema ali zakupa brez upravljavcev (CPC 83103, CPC 831)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V SE: V primeru tujih lastniških deležev je treba za plovbo pod švedsko zastavo dokazati prevladujoči švedski delež v upravljanju ladje. Prevladujoči švedski delež v upravljanju pomeni, da upravljanje ladje poteka na Švedskem in da je ladja v več kot polovični švedski lasti ali lasti oseb iz druge države EGP. Drugim ladjam v tuji lasti se lahko pod nekaterimi pogoji odobri izjema od tega pravila, kadar jih s sklenitvijo pogodbe o zakupu ladijskega prostora najamejo ali zakupijo švedske pravne osebe (CPC 83103).

               Ukrepi:

               SE: Sjölagen (zakon o pomorstvu) (1994:1009), poglavje 1, člen 1

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V SE: Ponudniki storitev dajanja osebnih avtomobilov in nekaterih terenskih vozil (terrängmotorfordon) brez voznika v najem ali zakup za manj kot eno leto morajo imenovati osebo, ki je med drugim odgovorna za zagotavljanje skladnosti poslovanja z veljavnimi pravili in predpisi ter za upoštevanje pravil o varnosti v cestnem prometu. Odgovorna oseba mora prebivati v EGP (CPC 831).

               Ukrepi:

               SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (zakon o najemu in zakupu osebnih avtomobilov)

               (b)
                     Storitve dajanja v najem ali zakup in druge poslovne storitve, povezane z letalstvom

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               EU: Kar zadeva najem ali zakup zrakoplovov brez posadke, veljajo za zrakoplove, ki jih uporablja letalski prevoznik iz Evropske unije, zadevne zahteve glede registracije zrakoplova. Pogodba o zakupu brez posadke, katere podpisnik je letalski prevoznik iz Unije, mora izpolnjevati zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava o varnosti v letalstvu, kot so predhodna odobritev in drugi pogoji, ki veljajo za uporabo registriranega zrakoplova iz tretjih držav. Za registracijo zrakoplova se lahko zahteva, da je v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali družb, ki izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora (CPC 83104).

               Kadar izvajalci storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS), ki delujejo zunaj Unije, letalskim prevoznikom iz Unije ne zagotovijo obravnave, ki bi bila enakovredna (tj. nediskriminatorna) obravnavi, ki jo izvajalci CRS iz Unije zagotavljajo letalskim prevoznikom iz tretjih držav v Uniji, ali kadar letalski prevozniki, ki niso iz Unije, izvajalcem storitev CRS iz Unije ne zagotovijo obravnave, ki bi bila enakovredna obravnavi, ki jo letalski prevozniki zagotavljajo v Uniji izvajalcem storitev CRS iz tretjih držav, se lahko sprejmejo ukrepi za zagotovitev enakovredne diskriminatorne obravnave letalskim prevoznikom, ki niso iz Unije, s strani izvajalcev CRS, ki delujejo v Uniji, oziroma izvajalcem storitev CRS, ki niso iz Evropske unije, s strani letalskih prevoznikov iz Unije.

               Ukrepi:

               EU: Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) ter Uredba (ES) št. 80/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BE: Zasebni (civilni) zrakoplovi, ki so v lasti fizičnih oseb, ki niso državljani države članice EGP, se lahko vpišejo v register le, če ima lastnik stalno prebivališče oziroma prebiva v Belgiji neprekinjeno vsaj eno leto. Zasebni (civilni) zrakoplovi, ki so v lasti tujih pravnih oseb, ki niso bile ustanovljene v skladu s pravom države članice EGP, se lahko vpišejo v register le, če ima lastnik glavni sedež, zastopstvo ali pisarno v Belgiji neprekinjeno vsaj eno leto (CPC 83104).

               Postopki za izdajo dovoljenj za gašenje požarov iz zraka, usposabljanje za letenje, škropljenje, geodetske storitve, kartiranje, fotografiranje in druge kmetijske, industrijske in inšpekcijske storitve v zraku.

               Ukrepi:

               BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne

               (c)
                     Storitve svetovanja pri upravljanju – storitve na področju arbitraže in sprave (CPC 86602)

               Čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V BG: Za storitve mediacije se za državljane držav, ki niso države članice EGP ali Švicarske konfederacije, zahteva stalno ali dolgoročno prebivanje v Republiki Bolgariji.

               V HU: Za izvajanje dejavnosti mediacije (kot sta arbitraža in sprava) je treba pridobiti dovoljenje v obliki vpisa v register, ki ga izda minister za pravosodje. Dovoljenje se lahko izda samo pravnim ali fizičnim osebam, ki imajo poslovno enoto ali stalno prebivališče na Madžarskem.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o mediaciji, člen 8

               HU: Zakon LV o mediaciji iz leta 2002

               (d)
                     Storitve tehničnega preizkušanja in analiz (CPC 8676)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V CY: Za opravljanje storitev kemikov in biologov se zahteva državljanstvo države članice.

               V FR: Poklic biologa je pridržan za fizične osebe, zahteva se državljanstvo EGP.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o registraciji kemikov iz leta 1988 (Zakon 157/1988), kakor je bil spremenjen

               FR: Code de la Santé Publique

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BG: Za izvajanje storitev tehničnega preskušanja in analiz se zahtevata sedež v Bolgariji v skladu z bolgarskim zakonom o gospodarski dejavnosti in vpis v register gospodarskih družb.

               Za izvajanje periodičnih tehničnih pregledov vozil v cestnem prometu mora biti subjekt registriran v skladu z bolgarskim zakonom o gospodarski dejavnosti ali zakonom o neprofitnih pravnih osebah ali sicer registriran v drugi državi članici EGP.

               Preizkuse in analize sestave in čistosti zraka in vode lahko izvajajo samo bolgarsko ministrstvo za okolje in vodo ali njegove agencije v sodelovanju z bolgarsko akademijo znanosti.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o tehničnih zahtevah za izdelke;

               Zakon o merjenju;

               Zakon o čistem zunanjem zraku in

               Zakon o vodi, Odlok N-32 o periodičnih tehničnih pregledih vozil v cestnem prometu

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, lokalna prisotnost:

               V IT: Biologi, kemijski analitiki, agronomi in „periti agrari“ morajo imeti za opravljanje poklica stalno prebivališče v Italiji in biti vpisani v poklicni register. Državljani tretjih držav se lahko vpišejo v register pod pogojem vzajemnosti.

               Ukrepi:

               IT: Biologi in kemijski analitiki: Zakon 396/1967 o poklicu biologa in Kraljevi odlok 842/1928 o poklicu kemijskega analitika

               (e)
                     Sorodne storitve na področju znanstvenega in tehničnega svetovanja (CPC 8675)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, lokalna prisotnost:

               V IT: Za vpis v register geologov, ki je potreben za opravljanje poklica geodeta ali geologa za izvajanje storitev v zvezi z iskanjem mineralov in delovanjem rudnikov itd., se zahteva stalno prebivališče ali poslovni sedež v Italiji. Zahteva se državljanstvo države članice, vendar se tujci lahko vpišejo pod pogojem vzajemnosti.

               Ukrepi:

               IT: Geologi: Zakon 112/1963, člena 2 in 5; Odlok predsednika republike 1403/1965, člen 1

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V BG: Za fizične osebe se za izvajanje dejavnosti na področju geodezije, kartografije in katastrskih izmer zahteva državljanstvo in stalno prebivališče v državi članici EGP ali Švicarski konfederaciji. Za pravne osebe se zahteva registracija v skladu z zakonodajo države članice EGP ali Švicarske konfederacije.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o katastru in zemljiški knjigi ter Zakon o geodeziji in kartografiji

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V CY: Za zagotavljanje zadevnih storitev se zahteva državljanstvo.

               Ukrepi:

               CY: Zakon 224/1990, kakor je bil spremenjen.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V FR: Geodetske meritve se lahko izvajajo samo prek SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par actions), SCP (Société civile professionnelle), SA in SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée). Za storitve iskanja in raziskovanja se zahteva ustanovitev. Ta zahteva se lahko opusti za znanstvene raziskovalce na podlagi sklepa ministra za znanstvene raziskave v dogovoru z ministrom za zunanje zadeve.

               Ukrepi:

               FR: Loi 46-942 du 7 mai 1946 and décret n°71-360 du 6 mai 1971

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V HR: Osnovne geološke, geodetske in rudarske svetovalne storitve ter s tem povezane svetovalne storitve na področju varstva okolja na ozemlju Hrvaške se lahko izvajajo samo skupaj z domačimi pravnimi osebami ali prek njih.

               Ukrepi:

               HR: Pravilnik o zahtevah za izdajo soglasja pravnim osebam za izvajanje strokovnih dejavnosti varstva okolja (OG št. 57/10), členi 32–35

               (f)
                     Storitve, povezane s kmetijstvom (del CPC 88)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, lokalna prisotnost:

               V IT: Biologi, kemijski analitiki, agronomi in „periti agrari“ morajo imeti za opravljanje poklica stalno prebivališče v Italiji in biti vpisani v poklicni register. Državljani tretjih držav se lahko vpišejo v register pod pogojem vzajemnosti.

               Ukrepi:

               IT: Biologi in kemijski analitiki: Zakon 396/1967 o poklicu biologa in Kraljevi odlok 842/1928 o poklicu kemijskega analitika

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V PT: Poklice biologa, kemijskega analitika in agronoma lahko opravljajo samo fizične osebe. Za inženirje in tehnične inženirje, ki so državljani tretjih držav, velja režim vzajemnosti (in ne zahteva glede državljanstva). Za biologe ni zahteve glede državljanstva ali vzajemnosti.

               Ukrepi:

               PT: Uredba-zakon št. 119/92 alterado p/Lei 123/2015, 2. set. (Ordem Engenheiros);

               Zakon 47/2011 alterado p/ Lei 157/2015, 17. set. (Ordem dos Engenheiros Técnicos) in

               Uredba-zakon št. 183/98 alterado p/Lei 159/2015, 18. set. (Ordem dos Biólogos)

               (g)
                     Varnostne storitve (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V IT: Za pridobitev potrebnega dovoljenja za izvajanje storitev varovanja in prevoza vrednostnih predmetov se zahtevata državljanstvo države članice Evropske unije in stalno prebivališče.

               V PT: Čezmejno opravljanje varnostnih storitev s strani tujega izvajalca ni dovoljeno.

               Za specializirano osebje se zahteva državljanstvo.

               Ukrepi:

               IT: Zakon o javni varnosti (TULPS) 773/1931, členi 133–141; Kraljevi odlok 635/1940, člen 257

               PT: Zakon 34/2013 alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio, in Odlok 273/2013 alterada p/ Portaria 106/2015, 13 abril.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V DK: Za posameznike, ki zaprosijo za dovoljenje za izvajanje varnostnih storitev, se zahteva stalno prebivališče.

               Zahteva glede stalnega prebivališča velja tudi za vodstvene delavce in večino članov odbora pravne osebe, ki vloži zahtevo za dovoljenje za izvajanje storitev varovanja. Vendar za vodstvo in upravni odbor stalno prebivališče ni potrebno, če je to v skladu z mednarodnimi sporazumi ali odredbami ministra za pravosodje.

               Ukrepi:

               DK: Lovbekendtgørelse 2016-01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V EE: Za varnostnike se zahteva stalno prebivališče.

               Ukrepi:

               EE: Turvaseadus (Zakon o varnosti) § 21, § 22.

               (h)
                     Storitve posredovanja zaposlitve (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava (uporablja se na regionalni ravni upravljanja):

               V BE: V vseh belgijskih regijah morajo družbe z glavnim sedežem zunaj EGP dokazati, da v matični državi izvajajo storitve posredovanja zaposlitve. V valonski regiji se za storitve posredovanja zaposlitve zahteva posebna vrsta pravne osebnosti (régulièrement constituée sous la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit d'un Etat membre ou régie spar celui-ci, quelle que soit sa forme juridique). Družba z glavnim sedežem zunaj EGP mora dokazati, da izpolnjuje pogoje iz uredbe (na primer v zvezi z vrsto pravne osebe). V nemško govoreči skupnosti mora družba z glavnim sedežem zunaj EGP izpolnjevati pogoje iz navedene uredbe (CPC 87202).

               Ukrepi:

               BE: Flamska regija: Člen 8, § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling

               Valonska regija: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (uredba z dne 3. aprila 2009 o registraciji kadrovskih agencij), člen 7, in Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril

               2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (odlok valonske vlade z dne 10. decembra 2009 o izvajanju Uredbe z dne 3. aprila 2009 o registraciji kadrovskih agencij), člen 4

               Nemško govoreča skupnost: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, člen 6

               Liberalizacija naložb –  nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V DE: Za pridobitev dovoljenja za izvajanje dejavnosti kot agencija za začasno zaposlovanje se v skladu z odstavki 3 do 5 oddelka 3 tega zakona o napotitvi delavcev na začasno delo (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz) zahteva državljanstvo države članice Evropske unije ali tržna prisotnost v Evropski uniji

               . Zvezno ministrstvo za delo in socialne zadeve lahko za določene poklice, na primer za poklice v zvezi z zdravstvom in oskrbo, izda uredbo o posredovanju zaposlitve in zaposlovanju nedržavljanov EGP. Dovoljenje oziroma njegovo podaljšanje se zavrneta, če naj bi začasno zaposlovanje izvajale agencije, deli agencij ali pomožne agencije, ki se ne nahajajo v EGP (v skladu z odstavkom 2 oddelka 3 zakona o napotitvi delavcev na začasno delo (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)).

               Ukrepi:

               DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);

               Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; socialni zakonik, tretja knjiga) – spodbujanje zaposlovanja;

               Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; odlok o zaposlovanju tujcev).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V ES: Kadrovske agencije morajo pred začetkom dejavnosti predložiti izjavo pod prisego, ki potrjuje izpolnjevanje zahtev, ki jih določa veljavna zakonodaja (CPC 87201, 87202).

               Ukrepi:

               ES: Real Decreto-ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).

               (i)
                     Storitve prevajanja in tolmačenja (CPC 87905)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V BG: Tuje fizične osebe morajo imeti za izvajanje uradnih prevajalskih dejavnosti dovoljenje za dolgoročno ali stalno prebivanje v Republiki Bolgariji.

               Ukrepi:

               BG: Ureditev legalizacije, overitve in prevajanja dokumentov

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V HU: Uradne prevode, uradne overitve prevodov in overjene kopije uradnih listin v tujih jezikih lahko zagotavlja le madžarski urad za prevajanje in overjanje prevodov (OFFI).

               V PL: Zapriseženi prevajalci so lahko le fizične osebe.

               Ukrepi:

               HU: Uredba Sveta ministrov št. 24/1986 o uradnem prevajanju in tolmačenju.

               PL: Zakon z dne 25. novembra 2004 o poklicu zapriseženega prevajalca ali tolmača (Uradni list št. 2019, točka 1326).

               Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V FI: Za akreditirane prevajalce se zahteva stalno prebivališče v EGP.

               Ukrepi:

               FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (zakon o akreditiranih prevajalcih) (1231/2007), oddelek 2(1)).

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V CY: Za zagotavljanje storitev uradnih prevodov in overjanja se zahteva vpis v register prevajalcev. Velja pogoj glede državljanstva.

               V HR: Za pooblaščene prevajalce se zahteva državljanstvo EGP.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o vzpostavitvi, registraciji in ureditvi storitev overjenih prevajalcev v Republiki Ciper.

               HR: Odlok o stalnih sodnih tolmačih (OG 88/2008), člen 2.

               (j)
                     Druge poslovne storitve (del CPC 612, del 621, del 625, 87901, 87902, 88493, del 893, del 85990, 87909, ISIC 37)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V SE: Zastavljalnice morajo biti ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo ali kot podružnice (del CPC 87909).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V CZ: Storitve v zvezi z zbiranjem in predelavo uporabljene embalaže lahko izvajajo samo pooblaščene družbe za embalažo, ki morajo biti pravne osebe, ustanovljene kot delniška družba (CPC 88493, ISIC 37).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V NL: Za izvajanje storitev žigosanja se zahteva tržna prisotnost na Nizozemskem. Trenutno imata izključno pravico za žigosanje plemenitih kovin dva nizozemska javna monopola (del CPC 893).

               Ukrepi:

               CZ: Zakon 477/2001 zb. (zakon o pakiranju), odstavek 16.

               SE: Zakon o zastavljalnicah (1995:1000).

               NL: Waarborgwet 1986.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V PT: Za dejavnosti zbiranja terjatev in izterjave računov ter ocenjevanja kreditne sposobnosti se zahteva državljanstvo države članice (CPC 87901, 87902).

               Ukrepi:

               PT: Zakon 49/2004.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V CZ: Za izvajanje avkcijskih storitev se zahteva licenca. Za pridobitev licence (za izvajanje prostovoljnih javnih dražb) mora biti družba ustanovljena na Češkem, fizična oseba pa mora pridobiti dovoljenje za prebivanje, tako družba kot tudi fizična oseba pa morata biti vpisani v češki poslovni register (del CPC 612, del 621, del 625, del 85990).

               Ukrepi:

               CZ: Zakon št. 455/1991 zb.;

               Zakon o dovoljenju za poslovanje in

               Zakon št. 26/2000 zb. o javnih dražbah.

               Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V SE: Gospodarski načrt stanovanjske zadruge morata potrditi dve osebi. Ti osebi morajo javno potrditi organi v EGP (CPC 87909).

               Ukrepi:

               SE: Zakon o stanovanjskih zadrugah (1991:614).

               Pridržek št. 7 – Komunikacijske storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Komunikacijske storitve – poštne in kurirske storitve

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        Del CPC 71235, del 73210, del 751

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               EU: Namestitev poštnih nabiralnikov na javnih cestah, izdaja poštnih znamk in zagotavljanje storitev priporočenih pošiljk, ki se uporabljajo v sodnih ali upravnih postopkih, se lahko omejijo v skladu z nacionalno zakonodajo. Za tiste storitve, za katere velja splošna obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, se lahko uvede sistem izdajanja dovoljenj. Ta dovoljenja so lahko pogojena z določenimi obveznostmi zagotavljanja univerzalne storitve ali finančnim prispevkom v kompenzacijski sklad.

               Ukrepi:

               EU: Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve.

               Pridržek št. 8 – Gradbene storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Gradbene in z njimi povezane inženirske storitve

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 51

                        Vrsta pridržka:

                        Nacionalna obravnava

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               V CY: Zahteva se državljanstvo.

               Ukrep:

               Zakon o registraciji in nadzoru izvajalcev gradbenih in tehničnih del iz leta 2001 (29(I)/2001), člena 15 in 52.

               Pridržek št. 9 – Distribucijske storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Distribucijske storitve – splošne, distribucija tobačnih izdelkov

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        C CPC 3546, del 621, 6222, 631, del 632

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Distribucijske storitve (CPC 3546, 631, 632 razen 63211, 63297, 62276, del 621)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V PT: Za odprtje nekaterih maloprodajnih mest in nakupovalnih središč obstaja shema posebnih dovoljenj. To se nanaša na nakupovalna središča, katerih bruto zakupna površina znaša 8 000 m2 ali več, ter maloprodajna mesta, katerih prodajna površina znaša 2 000 m2 ali več, kadar se nahajajo izven nakupovalnih središč. Glavna merila: prispevek k raznovrstnosti trgovske ponudbe; kakovost storitev za potrošnika; kakovost delovnih mest in družbena odgovornost podjetja; vključevanje v mestno okolje; prispevek k ekološki učinkovitosti (CPC 631, 632 razen 63211, 63297).

               Ukrepi:

               PT: Uredba-zakon št. 10/2015 z dne 16. januarja.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V CY: Za distribucijske storitve farmacevtskih zastopnikov velja zahteva glede državljanstva (CPC 62117).

               Ukrepi:

               CY: Zakon 74(I) 2020, kakor je bil spremenjen.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V LT: Za distribucijo pirotehničnih izdelkov je treba pridobiti dovoljenje. Dovoljenje lahko pridobijo samo pravne osebe iz Unije (CPC 3546).

               Ukrepi:

               LT: Zakon o nadzoru nad prometom s pirotehničnimi izdelki za civilno uporabo (23. marca 2004, št. IX-2074).

               (b)
                     Distribucija tobačnih izdelkov (del CPC 6222, 62228, del 6310, 63108)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V ES: Država ima monopol nad prodajo tobačnih izdelkov na drobno. Za ustanovitev velja zahteva glede državljanstva države članice. Prodajalci tobačnih izdelkov so lahko samo fizične osebe. Vsak prodajalec tobačnih izdelkov lahko pridobi samo eno dovoljenje (CPC 63108).

               V FR: Država ima monopol nad prodajo tobačnih izdelkov na debelo in drobno. Za prodajalce tobačnih izdelkov („buraliste“) velja zahteva glede državljanstva (del CPC 6222, del 6310).

               Ukrepi:

               ES: Zakon 14/2013 z dne 27. septembra 2014.

               FR: Code général des impôts.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V AT: Za dovoljenje za prodajalca tobačnih izdelkov lahko zaprosijo le fizične osebe.

               Prednost imajo državljani držav članic EGP (CPC 63108).

               Ukrepi:

               AT: Zakon o monopolu na področju tobačnih izdelkov 1996, § 5 in § 27.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V IT: Za distribucijo in prodajo tobačnih izdelkov je potrebno dovoljenje. Dovoljenje se izda v okviru postopkov javnega naročanja, na podlagi ocene gospodarskih potreb. Glavna merila: število prebivalcev in geografska gostota obstoječih prodajnih mest (del CPC 6222, del 6310).

               Ukrepi:

               IT: Zakonodajni odlok 184/2003;

               Zakon 165/1962

               Zakon 3/2003

               Zakon 1293/1957

               Zakon 907/1942 in

               Odlok predsednika republike 1074/1958.

               Pridržek št. 10 – Izobraževalne storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Izobraževalne storitve (zasebno financirane)

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 921, 922, 923, 924.

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V CY: Za lastnike in večinske delničarje zasebno financiranih izobraževalnih ustanov se zahteva državljanstvo države članice. Državljani Združenega kraljestva lahko pridobijo dovoljenje ministra (za izobraževanje) v skladu z določenimi oblikami in pogoji.

               Ukrepi:

               CY: Zakon o zasebnih šolah iz leta 2019 (N. 147(I)/2019).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BG: Zasebno financirano osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje lahko izvajajo le pooblaščene bolgarske družbe (zahteva se tržna prisotnost). Bolgarski vrtci in šole s tujo udeležbo se lahko ustanovijo ali preoblikujejo na zahtevo združenj, korporacij ali podjetij bolgarskih in tujih fizičnih in pravnih oseb, registriranih v Bolgariji, in sicer s sklepom sveta ministrov na predlog ministra za šolstvo, mladino in znanost. Vrtci in šole v tuji lasti se lahko ustanovijo ali preoblikujejo na zahtevo tujih pravnih oseb v skladu z mednarodnimi sporazumi in konvencijami in na podlagi zgornjih določb. Tuji visokošolski zavodi ne morejo ustanavljati hčerinskih družb na ozemlju Bolgarije. Tuji visokošolski zavodi lahko v Bolgariji odprejo fakultete, oddelke, inštitute in kolegije le v sklopu bolgarskih srednjih šol in v sodelovanju z njimi (CPC 921, 922).

               Ukrepi:

               BG: Zakon o predšolskem in šolskem izobraževanju in

               Zakon o visokošolskem izobraževanju, odstavek 4 dodatnih določb.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava;

               V SI: Zasebno financirane osnovne šole lahko ustanovijo samo slovenske fizične ali pravne osebe. Ponudnik storitev mora ustanoviti sedež ali podružnico (CPC 921).

               Ukrepi:

               SI: Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja (Uradni list Republike Slovenije, št.

               12/1996) in njegove spremembe, člen 40.

               Čezmejne storitve – lokalna prisotnost:

               V CZ in SK: Pred vložitvijo vloge za akreditacijo s strani države za delovanje kot zasebno financirana visokošolska ustanova se zahteva ustanovitev v državi članici. Ta pridržek ne velja za posekundarno strokovno in poklicno izobraževanje (CPC 92310).

               Ukrepi:

               CZ: Zakon št. 111/1998 zb. (Zakon o visokošolskem izobraževanju), § 39, in

               Zakon št. 561/2004 zb. o predšolskem, osnovnošolskem, srednješolskem, terciarnem poklicnem in drugem izobraževanju (Zakon o izobraževanju).

               SK: Zakon št. 131 z dne 21. februarja 2002 o univerzah.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami: Dostop do trga:

               V ES in IT: Za odprtje zasebno financirane univerze, ki podeljuje uradno priznane diplome, se zahteva akreditacija. Zahteva se ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: število prebivalcev in gostota obstoječih ustanov.

               V ES: Postopek vključuje pridobitev mnenja parlamenta.

               V IT: To temelji na triletnem programu in le italijanske pravne osebe lahko podeljujejo uradno priznane diplome (CPC 923).

               Ukrepi:

               ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (Zakon 6/2001 z dne 21. decembra o univerzah), člen 4.

               IT: Kraljevi odlok 1592/1933 (zakon o srednješolskem izobraževanju);

               Zakon 243/1991 (občasni javni prispevek za zasebne univerze);

               Resolucija 20/2003 CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) in

               Odlok predsednika republike 25/1998.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V EL: Za lastnike zasebno financiranih osnovnih in srednjih šol, večino članov svetov takih šol ter za učitelje v takih šolah se zahteva državljanstvo države članice (CPC 921, 922). Izobraževanje na univerzitetni stopnji lahko zagotavljajo samo ustanove, pri katerih gre za povsem avtonomne pravne osebe javnega prava. Vendar zakon št. 3696/2008 rezidentom Unije (fizičnim ali pravnim osebam) omogoča, da ustanovijo zasebne ustanove terciarnega izobraževanja, ki podeljujejo strokovne naslove, ki ne veljajo za enakovredne univerzitetnim strokovnim naslovom (CPC 923).

               Ukrepi:

               EL: Zakoni 682/1977, 284/1968, 2545/1940 in Predsedniški odlok 211/1994, kakor je bil spremenjen s

               Predsedniškim odlokom 394/1997, grška ustava, člen 16, odstavek 5, in Zakon 3549/2007.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V AT: Za izvajanje zasebno financiranih univerzitetnih izobraževalnih storitev na področju uporabnih znanosti je potrebno dovoljenje pristojnega organa, tj. AQ Austria (agencija za zagotavljanje kakovosti in akreditacijo). Vlagatelji, ki bi hoteli izvajati študijski program na področju uporabnih znanosti, morajo imeti za osnovno dejavnost izvajanje takih programov, da se predlagani študijski program sprejme, pa morajo predložiti tudi oceno potreb in tržno raziskavo. Pristojno ministrstvo lahko zavrne izdajo dovoljenja, če se za program ugotovi, da ni skladen z nacionalnimi interesi na področju izobraževanja. Za odprtje zasebne univerze se zahteva dovoljenje pristojnega organa (AQ Austria – agencija za zagotavljanje kakovosti in akreditacijo). Pristojno ministrstvo lahko zavrne izdajo dovoljenja, če odločitev organa za akreditacijo ni skladna z nacionalnimi interesi na področju izobraževanja (CPC 923).

               Ukrepi:

               AT: Zakon o študijskih programih visoke strokovne šole, BGBl I Nr. 340/1993, kakor je bil spremenjen, § 2; Zakon o

               zasebnih univerzah, BGBl. I Nr. 74/2011, kakor je bil spremenjen, § 2, in

               Zakon o zagotavljanju kakovosti v visokošolskem izobraževanju, BGBl. Nr. 74/2011, kakor je bil spremenjen, § 25 (3).

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V FR: Za poučevanje v zasebno financiranih izobraževalnih ustanovah se zahteva državljanstvo države članice (CPC 921, 922, 923). Vendar lahko državljani Združenega kraljestva pri ustreznih pristojnih organih pridobijo dovoljenje za poučevanje v osnovnih in srednjih šolah ter visokošolskih ustanovah. Državljani Združenega kraljestva lahko pri ustreznih pristojnih organih prav tako pridobijo dovoljenje za ustanovitev in upravljanje osnovnih in srednjih šol ter visokošolskih institucij. Tako dovoljenje se izda na podlagi prostega preudarka.

               Ukrepi:

               FR: Code de l'éducation

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V MT: Ponudniki storitev, ki želijo izvajati storitve zasebno financiranega visokošolskega izobraževanja ali izobraževanja odraslih, morajo pridobiti dovoljenje ministrstva za izobraževanje in zaposlovanje. Odločitev o izdaji dovoljenja lahko temelji na prostem preudarku (CPC 923, 924).

               Ukrepi:

               MT: Pravno obvestilo 296 iz leta 2012.

               Pridržek št. 11 – Okoljskestoritve

                        Sektor – podsektor:

                        Okoljske storitve – predelava in recikliranje rabljenih baterij in akumulatorjev, starih avtomobilov ter odpadne električne in elektronske opreme; varstvo zunanjega zraka in podnebja, čiščenje izpušnih plinov

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        Del CPC 9402, 9404

                        Vrsta pridržka:

                        Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               V SE: Samo subjekti, ustanovljeni na Švedskem ali z glavnim sedežem na Švedskem, lahko pridobijo akreditacijo za izvajanje storitev nadzora izpušnih plinov (CPC 9404).

               V SK: Za predelavo in recikliranje rabljenih baterij in akumulatorjev, odpadnih olj, starih avtomobilov ter odpadne električne in elektronske opreme se zahteva ustanovitev v EGP (zahteva glede stalnega prebivališča) (del CPC 9402).

               Ukrepi:

               SE: Zakon o vozilih (2002:574).

               SK: Zakon 79/2015 o odpadkih

               Pridržek št. 12 – Finančne storitve

                        Sektor – podsektor:

                        Finančne storitve – zavarovanje in bančništvo

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        Ni relevantno

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V IT: Dostop do poklica aktuarja imajo samo fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena. Za opravljanje poklica aktuarja se zahteva državljanstvo Evropske unije, razen za tuje strokovnjake, ki se jim lahko dovoli poslovanje na podlagi vzajemnosti.

               Ukrepi:

               IT: Člen 29 zakonika o zasebnem zavarovanju (zakonodajni odlok št. 209 z dne 7. septembra 2005) in Zakon 194/1942, člen 4, Zakon 4/1999 o registru

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BG: Pokojninsko zavarovanje se lahko izvaja v obliki delniške družbe, ki se ji izda dovoljenje v skladu z zakonikom o socialnem zavarovanju in je registrirana v skladu z zakonom o trgovini ali zakonodajo druge države članice EU (podružnica ne zadošča).

               V BG, ES, PL in PT: Neposredno širjenje poslovne mreže ni dovoljeno za zavarovalno posredništvo, ki je pridržano za družbe, ustanovljene v skladu s pravom države članice (zahteva se lokalna ustanovitev družbe). Za PL: zahteva glede stalnega prebivališča za zavarovalniške posrednike.

               Ukrepi:

               BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56–63, 65, 66 in 80 odstavka 4, Zakonik socialnega zavarovanja, členi 120a–162, členi 209–253, členi 260–310

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), člen 36

               PL: Zakon o zavarovalništvu in pozavarovalništvu z dne 11. septembra 2015 (Uradni list, 2020, točki 895 in 1180); Zakon o distribuciji zavarovalnih produktov z dne 15. decembra 2017 (Uradni list, 2019, točka 1881); Zakon o organizaciji in delovanju pokojninskih skladov z dne 28. avgusta 1997 (Uradni list, 2020, točka 105); Zakon z dne 6. marca 2018 o pravilih v zvezi z gospodarsko dejavnostjo tujih podjetnikov in drugih tujcev na ozemlju Republike Poljske

               PT: Člen 7 Uredbe-zakona 94-B/98, razveljavljene z Uredbo-zakonom št. 2/2009, 5. januar; in poglavje I, oddelek VI Uredbe-zakona 94-B/98, člen 34, št. 6, 7, in člen 7 Uredbe-zakona 144/2006, razveljavljene z Zakonom 7/2019, 16. januar. Člen 8 pravne ureditve, ki ureja distribucijo zavarovalnih in pozavarovalnih produktov, odobrene z zakonom 7/2019 z dne 16. januarja.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:

               V AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati vsaj dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.

               V BG: Za člane upravnih in nadzornih organov (po)zavarovalnic in vse osebe, ki so pooblaščene za upravljanje ali zastopanje (po)zavarovalnic, se zahteva stalno prebivališče v Bolgariji.

               Predsednik uprave, predsednik upravnega odbora, izvršni direktor in poslovodja družb za pokojninsko zavarovanje morajo imeti stalno prebivališče ali dovoljenje za daljše prebivanje v Bolgariji.

               Ukrepi:

               AT: Zakon o nadzoru nad zavarovalništvom, 2016, člen 14, odst. 1 št. 3, Zvezni uradni list I št. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015)

               BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56–63, 65, 66 in 80, odstavek 4.

               Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 120a–162, členi 209–253, členi 260–310

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BG: Pred ustanovitvijo podružnice ali agencije za zagotavljanje zavarovanj mora imeti tuji zavarovatelj ali pozavarovatelj dovoljenje za poslovanje v svoji matični državi za iste razrede zavarovanja, kot jih želi zagotavljati v Bolgariji.

               Dohodki skladov dodatnega prostovoljnega pokojninskega zavarovanja in podobni dohodki, neposredno povezani s prostovoljnim pokojninskim zavarovanjem, ki ga izvajajo subjekti, ki so registrirani v skladu z zakonodajo druge države članice in ki lahko v skladu z zadevno zakonodajo izvajajo transakcije prostovoljnega pokojninskega zavarovanja, se ne obdavčijo po postopku iz zakona o davku od dohodkov pravnih oseb.

               V ES: Pred ustanovitvijo podružnice ali agencije za zagotavljanje nekaterih vrst zavarovanja v Španiji mora imeti tuj zavarovatelj že najmanj pet let dovoljenje za poslovanje z istimi vrstami zavarovanja v svoji matični državi.

               V PT: Za ustanovitev podružnice ali agencije morajo tuje zavarovalnice vsaj pet let imeti dovoljenje za opravljanje zavarovalnih ali pozavarovalnih dejavnosti v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo.

               Ukrepi:

               BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56–63, 65, 66 in 80, odstavek 4.

               Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 120a–162, členi 209–253, členi 260–310

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), člen 36

               PT: Člen 7 Uredbe-zakona94-B/98 in poglavje I, oddelek VI Zakona-uredbe 94-B/98, člen 34, št. 6, 7, in člen 7 Zakona-uredbe 144/2006; Člen 215 pravne ureditve, ki ureja začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja, odobrene z zakonom 147/2005 z dne 9. septembra.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V AT: Za pridobitev dovoljenja za odprtje podružnice morajo imeti tuji zavarovatelji pravno obliko, ki v njihovi državi ustreza ali je skladna z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem.

               V EL: Zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v tretjih državah lahko v Grčiji poslujejo prek ustanovitve hčerinske družbe ali podružnice, pri čemer podružnica nima posebne pravne oblike, saj pomeni stalno prisotnost podjetja s sedežem zunaj EU, ki pridobi dovoljenje v državi članici ( Grčiji) in izvaja zavarovalniško dejavnost na njenem ozemlju.

               Ukrepi:

               AT: Zakon o nadzoru nad zavarovalništvom, 2016, člen 14, odst. 1 št. 1, Zvezni uradni list I št. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015)

               EL: Člen 130 Zakona 4364/ 2016 (Uradni list 13/ A/, 5.2.2016)

               Čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V AT: Promocijske dejavnosti in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Uniji, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), so prepovedani.

               V DK: Razen zavarovalnic z licenco, izdano na podlagi danskega prava ali s strani pristojnih danskih organov, ne sme nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalnicami) za poslovne namene pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Danskem, danskih ladij ali premoženja na Danskem.

               V SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja s strani tuje zavarovalnice je dovoljeno samo prek posredništva ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če tuja in švedska zavarovalnica pripadata isti skupini družb ali imata sklenjen dogovor o sodelovanju.

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V DE, HU in LT: Za izvajanje storitev neposrednega zavarovanja s strani zavarovalnic, ki nimajo sedeža v Evropski uniji, je treba vzpostaviti podružnico in zanjo pridobiti dovoljenje.

               V SE: Za izvajanje storitev posredovanja zavarovanja s strani podjetij, ki nimajo sedeža v EGP, je treba vzpostaviti tržno prisotnost (zahteva glede lokalne prisotnosti).

               V SK: Zavarovanje zračnega in pomorskega prevoza, ki zajema zrakoplov/plovilo in odgovornost, lahko nudijo samo zavarovalnice s sedežem v Uniji ali podružnice zavarovalnic, ki nimajo sedeža v Uniji in imajo dovoljenje v Slovaški republiki.

               Ukrepi:

               AT: Zakon o nadzoru nad zavarovalništvom, 2016, člen 13, odst. 1 in 2, Zvezni uradni list I št. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 in 2, BGBl. I Nr. 34/2015) DE: §§67-69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) za vse zavarovalniške storitve – izvaja Solventnost 2, v povezavi s §105 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) samo za obvezno zavarovanje odgovornosti za letalski prevoz

               DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) za vse zavarovalniške storitve v povezavi z Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) samo za obvezno zavarovanje odgovornosti za letalski prevoz

               DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015

               HU: Zakon iz leta 2003LT: Zakon o zavarovalništvu, 18 septembra 2003, št. IX-1737, kakor je bil nazadnje spremenjen 13. junija 2019, št. XIII-2232

               SE: Lag om försäkringsförmedling (posredovanje pri distribuciji zavarovalnih produktov) (poglavje 3, oddelek 3, 2018:12192005:405), in Zakon o tujih zavarovalnicah na Švedskem (poglavje 4, oddelka 1 in 10, 1998:293)

               SK: Zakon 39/2015 o zavarovanju

               (b)
                     Bančne in druge finančne storitve

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V BG: Za izvajanje dejavnosti posojanja s sredstvi, ki se ne zbirajo s sprejemanjem depozitov ali drugih vračljivih sredstev, pridobivanjem deležev v kreditni instituciji ali drugi finančni instituciji, finančnim zakupom, jamstvenimi posli, pridobivanjem terjatev za posojila in druge oblike financiranja (faktoring, forfetiranje itd.), za nebančne finančne institucije velja sistem registracije pri bolgarski nacionalni banki. Finančna institucija mora imeti svojo glavno poslovno dejavnost na ozemlju Bolgarije.

               V BG: Banke, ki niso iz EGP, lahko izvajajo bančne dejavnosti v Bolgariji, potem ko od banke BNB pridobijo dovoljenje za začetek in izvajanje poslovnih dejavnosti v Republiki Bolgariji prek podružnice.

               V IT: Za pridobitev dovoljenja za upravljanje sistema poravnave vrednostnih papirjev ali izvajanje storitev centralnega registra vrednostnih papirjev v Italiji je treba ustanoviti družbo po italijanskem pravu (podružnica ne zadošča).

               Pri kolektivnih naložbenih podjemih, razen kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (v nadaljnjem besedilu: KNPVP), za katere veljajo harmonizirani predpisi EU, mora imeti skrbnik ali depozitar sedež v Italiji ali drugi državi članici in podružnico v Italiji.

               Družbe za upravljanje investicijskih skladov, ki niso usklajene z zakonodajo Unije, morajo biti prav tako ustanovljene v Italiji (podružnica ne zadošča).

               Sredstva pokojninskih skladov lahko upravljajo samo banke, zavarovalnice, investicijske družbe in družbe za upravljanje KNPVP, za katere veljajo harmonizirani predpisi EU, ki imajo glavni sedež v Uniji, in KNPVP, ustanovljeni v Italiji.

               Za akvizitersko prodajo morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s stalnim prebivališčem na ozemlju države članice.

               Predstavništva posrednikov, ki niso registrirani v Evropski uniji, ne smejo izvajati dejavnosti s ciljem zagotavljanja investicijskih storitev, vključno s trgovanjem za lastni račun ali za račun strank ter vlaganjem in prodajo primarne izdaje finančnih instrumentov (potrebna je podružnica).

               V PT: Pokojninske sklade lahko upravljajo le specializirane družbe, v ta namen registrirane na Portugalskem, ter zavarovalnice, ustanovljene na Portugalskem in pooblaščene za izvajanje dejavnosti življenjskega zavarovanja, ali entitete, pooblaščene za upravljanje pokojninskega sklada v drugih državah članicah. Neposredno širjenje poslovne mreže iz držav zunaj Evropske unije ni dovoljeno.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o kreditnih institucijah, člen 2, odstavek 5, člen 3a in člen 17,

               Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 121, 121b, 121f, in

               Zakon o valuti, člen 3

               IT: Zakonodajni odlok 58/1998, členi 1, 19, 28, 30–33, 38, 69 in 80;

               Skupna uredba Banke Italije in Consob z dne 22. februarja 1998, člena 3 in 41;

               Uredba Banke Italije z dne 25. januarja 2005;

               naslov V, poglavje VII, oddelek II Uredbe Consob 16190 z dne 29. oktobra 2007, členi 17–21, 78–81, 91–111, in ob upoštevanju:

               Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih

               PT: Uredba-zakon 12/2006, kakor je bila spremenjena z Uredbo-zakonom 180/2007, Uredba-zakon 357-A/2007, Uredba 7/2007-R, kakor je bila spremenjena z Uredbo 2/2008-R, Uredba 19/2008-R, Uredba 8/2009. Člen 3 pravne ureditve, ki ureja ustanovitev in delovanje pokojninskih skladov in njihovih upravljavskih subjektov, odobrene z zakonom 27/2020 z dne 23. julija.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava

               V HU: Podružnice družb za upravljanje investicijskih skladov, ki nimajo sedeža v EGP, ne smejo sodelovati pri upravljanju evropskih investicijskih skladov ali izvajati storitev upravljanja premoženja za zasebne pokojninske sklade.

               Ukrepi:

               HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih;

               Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih in

               Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V BG: Banko morata skupaj upravljati in zastopati vsaj dve osebi. Osebe, ki upravljajo in zastopajo banko, so osebno prisotne na njenem upravnem naslovu. Pravne osebe ne morejo biti izvoljene za člane upravnega odbora ali upravnega odbora banke.

               V SE: Ustanovitelj hranilnice mora biti fizična oseba.

               Ukrepi:

               BG: Zakon o kreditnih institucijah, člen 10;

               Zakonik o socialnem zavarovanju, člen 121e, in

               Zakon o valuti, člen 3

               SE: Sparbankslagen (zakon o hranilnicah) (1987:619), poglavje 2, člen 1

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:

               V HU: Vsaj dva člana upravnega odbora kreditne institucije morata biti rezidenta v skladu s predpisi o deviznih zadevah ter že vsaj eno leto imeti stalno prebivališče na Madžarskem.

               Ukrepi:

               HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih

               Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih in

               Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V RO: V skladu z določbami zakona o gospodarskih družbah so upravljavci trga pravne osebe, ustanovljene kot delniške družbe. Alternativne sisteme trgovanja (večstranski sistem trgovanja v skladu z direktivo MiFID II) lahko upravlja upravljavec sistema, ustanovljen pod zgoraj opisanimi pogoji, ali investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje ASF (Autoritatea de Supraveghere Financiară – Organ za finančni nadzor).

               V SI: Pokojninski načrt lahko izvajajo vzajemni pokojninski skladi (ki niso pravne osebe, zato jih upravlja zavarovalnica, banka ali pokojninska družba), pokojninske družbe in zavarovalnice. Pokojninski načrt lahko izvajajo tudi izvajalci pokojninskega načrta, ustanovljeni po predpisih ene od držav članic EU.

               Ukrepi:

               RO: Zakon št. 126 z dne 11. junija 2018 o finančnih instrumentih in Uredba št. 1/2017 za spremembo in dopolnitev Uredbe št. 2/2006 o reguliranih trgih in alternativnih sistemih trgovanja, odobrenih z Odlokom NSC št. 15/2006 – ASF – Autoritatea de Supraveghere Financiară – Organ za finančni nadzor.SI: Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 102/2015), kakor je bil nazadnje spremenjen s št. 28/19

               Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:

               V HU: Podjetja, ki nimajo sedeža v EGP, lahko izvajajo finančne storitve ali z njimi povezane pomožne dejavnosti izključno prek podružnice na Madžarskem.

               Ukrepi:

               HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih

               Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih in

               Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu

               Pridržek št. 13 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

                        Sektor – podsektor:

                        Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 931, 933

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Liberalizacija naložb – dostop do trga:

               V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Reševalne službe in „storitve prevoza z reševalnimi vozili“ organizirajo in zakonsko urejajo zvezne dežele. V večini zveznih dežel so pristojnosti na področju reševalnih služb prenesene na občine. Občine lahko dajo prednost neprofitnim izvajalcem. To velja tako za tuje kot tudi za domače ponudnike storitev (CPC 931, 933). Pri storitvah prevoza z reševalnimi vozili se zahtevajo priprava načrtov, pridobitev dovoljenja in akreditacija. Kar zadeva telemedicino, je število ponudnikov na področju IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) lahko omejeno, da se zagotovijo interoperabilnost, združljivost in potrebni varnostni standardi. To se izvaja na nediskriminatoren način.

               V HR: Za ustanavljanje nekaterih zasebno financiranih ustanov socialnega varstva lahko na nekaterih geografskih območjih veljajo omejitve na podlagi potreb (CPC 9311, 93192, 93193, 933).

               V SI: Država ima monopol nad naslednjimi storitvami: preskrba s krvjo in krvnimi pripravki, odvzem in shranjevanje človeških organov za presaditev, socialnomedicinska, higienska, epidemiološka in zdravstveno-ekološka dejavnost, obdukcijske dejavnosti ter oploditev z biomedicinsko pomočjo (CPC 931).

               Ukrepi:

               DE: Bundesärzteordnung (BÄO; zvezni zakon o zdravnikih);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Zakon o storitvah psihoterapevtov);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);

               Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);

               Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);

               Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);

               Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);

               Gesetz über den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);

               Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); Bundesapothekerordnung (BapO);

               Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch-technischen Assistenten (PTAG);

               Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);

               Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz - KHG);

               Gewerbeordnung (nemški zakon o regulaciji trgovine, gospodarske dejavnosti in industrije);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zakonik o socialnem varstvu, peta knjiga – obvezno zdravstveno zavarovanje;

               Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; zakonik o socialnem varstvu, šesta knjiga – obvezno zdravstveno zavarovanje;

               Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; zakonik o socialnem varstvu, sedma knjiga – obvezno zdravstveno zavarovanje.

               Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; zakonik o socialnem varstvu, deveta knjiga) – rehabilitacija in udeležba invalidov;

               Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; zakonik o socialnem varstvu, enajsta knjiga) – socialna pomoč.

               Personenbeförderungsgesetz (PBefG; Zakon o javnem prevozu)

               Regionalna raven:

               Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz - RDG) in Baden-Württemberg;

               Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);

               Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);

               Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);

               Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg-Vorpommern (RDGM-V);

               Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch

               Unternehmer (RettG NRW);

               Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall- und Krankentransport (RettDG);

               Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);

               Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);

               Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen-Anhalt (RettDG LSA);

               Schleswig-Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);

               Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).

               Landespflegegesetze:

               Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden-Württemberg (Landespflegegesetz –

               LPflG);

               Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);

               Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz-

               LPflegEG);

               Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz - LPflegeG);

               Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung

               des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);

               Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);

               Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz;

               Landespflegegesetz (LPflegeG M-V);

               Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch

               Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz - NPflegeG);

               Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten- und Pflegegesetz Nordrhein-Westfalen – APG NRW);

               Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur

               (LPflegeASG) (Rheinland-Pfalz);

               Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe-, betreuungs- oder pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);

               Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);

               Schleswig-Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - LPflegeG);

               Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).

               Landeskrankenhausgesetz Baden-Württemberg;

               Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);

               Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;

               Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);

               Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);

               Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);

               Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);

               Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg-Vorpommern (LKHG M-V);

               Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);

               Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein-Westfalen (KHGG NRW);

               Landeskrankenhausgesetz Rheinland-Pfalz (LKG Rh-Pf);

               Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);

               Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz - SächsKHG);

               Krankenhausgesetz Sachsen-Anhalt (KHG LSA);

               Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG-KHG) in Schleswig-Holstein;

               Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG)

               HR: Zakon o zdravstvenem varstvu (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12)

               SI: Zakon o zdravstveni dejavnosti, Uradni list RS, št. 23/2005, členi 1, 3 in 62–64; Zakon o zdravljenju neplodnosti in postopkih oploditve z biomedicinsko pomočjo, Uradni list RS, št. 70/00, člena 15 in 16, ter

               Zakon o preskrbi s krvjo (ZPKrv-1), Uradni list RS, št. 104/06, člena 5 in 8

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V FR: Pri bolnišničnih storitvah in prevozu z reševalnimi vozili, storitvah zdravstvenih nastanitvenih ustanov (razen bolnišnic) in socialnih storitvah se za vodstvene funkcije zahteva dovoljenje. Pri izdaji dovoljenja se upošteva razpoložljivost domačih vodstvenih delavcev. Podjetja imajo lahko kakršno koli pravno obliko, razen tistih, ki so rezervirane za svobodne poklice.

               Ukrepi:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi  n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; in Code de la santé publique.

               Pridržek št. 14 – Turizem in storitve v zvezi s potovanji

                        Sektor – podsektor:

                        Turizem in storitve v zvezi s potovanji – hoteli, restavracije ter priprava in dostava hrane; storitve turističnih agencij in organizatorjev potovanj (vključno z vodji potovanj); storitve turističnih vodnikov

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 641, 642, 643, 7471, 7472

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BG: Zahteva se ustanovitev družbe (podružnica ne zadošča). Organizacijo potovanj in storitve potovalnih agencij lahko izvajajo subjekti s sedežem v EGP, če po ustanovitvi na ozemlju Bolgarije zadevni subjekt predloži kopijo dokumenta, ki potrjuje njegovo pravico do izvajanja navedene dejavnosti, in potrdilo ali drug dokument, ki ga je izdala kreditna institucija ali zavarovatelj in vsebuje podatke o obstoju zavarovanja odgovornosti zadevne osebe za škodo, ki lahko nastane zaradi krivdnega neizvajanja poklicnih nalog. Število tujih vodstvenih delavcev ne sme preseči števila vodstvenih delavcev, ki so bolgarski državljani, v primerih, ko javni (državni ali občinski) delež lastniškega kapitala v bolgarski družbi presega 50 odstotkov. Za turistične vodnike se zahteva državljanstvo EGP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Ukrepi:

               BG: Zakon o turizmu, členi 61, 113 in 146

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:

               V CY: Izdaja dovoljenja za ustanovitev in delovanje turistične in potovalne družbe ali agencije ter podaljšanje dovoljenja za delovanje obstoječi družbi ali agenciji se odobrita samo fizičnim in pravnim osebam iz Evropske unije. Nobena družba brez sedeža na Cipru, razen družb, ki so bile ustanovljene v drugi državi članici, v Republiki Ciper ne more organizirano ali na stalni osnovi izvajati dejavnosti iz člena 3 navedenega zakona, razen če jo zastopa družba s sedežem na Cipru. Za izvajanje storitev turističnih vodnikov ter storitev turističnih agencij in organizatorjev potovanj se zahteva državljanstvo države članice (CPC 7471, 7472).

               Ukrepi:

               CY: Zakon o turizmu, potovalnih agencijah in turističnih vodnikih, 1995 (Zakon 41(I)/1995), kakor je bil spremenjen

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:

               V EL: Državljani tretjih držav morajo pridobiti diplomo šol za turistične vodnike grškega ministrstva za turizem, da bi pridobili pravico do opravljanja poklica. Pravica do opravljanja poklica se lahko izjemoma začasno (do enega leta) in pod določenimi pogoji dodeli državljanom tretjih držav, z odstopanjem od zgoraj navedenih določb, in sicer v primeru potrjene odsotnosti turističnega vodnika za določen jezik.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V ES (za ES se uporablja tudi na regionalni ravni upravljanja): Za izvajanje storitev turističnih vodnikov se zahteva državljanstvo države članice (CPC 7472).

               V HR: Za izvajanje storitev gostinstva ter priprave in dostave hrane v gospodinjstvih in na podeželskih kmetijah se zahteva državljanstvo EGP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Ukrepi:

               EL: Predsedniški odlok 38/2010, ministrska odločba 165261/IA/2010 (uradni list 2157/B), člen 50 Zakona 4403/2016, člen 47 Zakona 4582/2018 (uradni list 208/A) ES: Andalucía: Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;

               Aragón: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;

               Cantabria: Decreto 51/2001, de 24 de julio, člen 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas privadas;

               Castilla y León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 25 de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla y León;

               Castilla la Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;

               Cataluña: Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior, člen 88;

               Comunidad de Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;

               Comunidad Valenciana: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;

               Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;

               Galicia: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de turismo y turismo activo;

               Illes Balears: Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Islas Canarias: Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, člen 5;

               La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;

               Navarra: Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de turismo activo y cultural de Navarra.

               Principado de Asturias: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias ter

               Región de Murcia: Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región de Murcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior

               HR: Zakon o gostinstvu ter pripravi in dostavi hrane (OG 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 in 50/12) ter Zakon o izvajanju turističnih storitev (OG št. 68/07 in 88/10)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V HU: Za čezmejno izvajanje storitev potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in turističnih vodnikov se zahteva dovoljenje, ki ga izda madžarski urad za izdajo trgovinskih dovoljenj. Dovoljenja so pridržana za državljane EGP in pravne osebe s sedežem v EGP (CPC 7471, 7472).

               V IT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Turistični vodniki iz držav nečlanic Evropske unije morajo za opravljanje poklica turističnega vodnika pridobiti posebno dovoljenje regije. Turistični vodniki iz držav članic lahko svoj poklic opravljajo brez omejitev in jim ni treba pridobiti takega dovoljenja. Za pridobitev dovoljenja morajo turistični vodniki izkazati ustrezno usposobljenost in znanje (CPC 7472).

               Ukrepi:

               HU: Zakon CLXIV iz leta 2005 o trgovini, Vladni odlok št. 213/1996 (XII.23.) o organizaciji potovanj in dejavnostih agencij

               IT: Zakon 135/2001, člena 7.5 in 6, in Zakon 40/2007 (DL 7/2007)

               Pridržek št. 15 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa

                        Sektor – podsektor:

                        Storitve s področja rekreacije; druge storitve s področja športa

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        CPC 962, del 96419

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               Druge storitve s področja športa (CPC 96419)

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V AT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Delovanje šol smučanja in gorsko vodništvo urejajo zakoni zveznih dežel (Bundesländer). Za opravljanje teh storitev se lahko zahteva državljanstvo države članice EGP. Od družb se lahko zahteva, da imenujejo izvršnega direktorja, ki je državljan države članice EGP.

               Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:

               V CY: Za ustanovitev plesne šole velja zahteva glede državljanstva, kot tudi za športne trenerje.

               Ukrepi:

               AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr. 53/97;

               Kärntner Berg- und Schiführergesetz, LGBL. Nr. 25/98;

               NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr. 5710;

               OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr. 93/1997;

               Salzburger Schischul- und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr. 83/89;

               Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 76/81;

               Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr.58/97;

               Steiermärkisches Berg- und Schiführergesetz, LGBL. Nr. 53/76;

               Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr. 15/95;

               Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr. 7/98;

               Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr. 55/02 §4 (2)a;

               Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 54/02 in

               Wien: Gesetz über die Unterweisung in Wintersportarten, LGBL. Nr. 37/02.

               CY: Zakon 65(i)/1997, kakor je bil spremenjen, in

               Zakon 17(i)/1995, kakor je bil spremenjen.

               Pridržek št. 16 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu

                        Sektor – podsektor:

                        Prevozne storitve – ribištvo in promet po plovnih poteh – vse druge trgovske dejavnosti, ki se opravljajo z ladje; promet po plovnih poteh in pomožne storitve v prometu po plovnih poteh; železniški prevoz in pomožne storitve v železniškem prevozu; cestni promet in pomožne storitve v cestnem prometu; pomožne storitve v zračnem prevozu

                        Klasifikacija dejavnosti:

                        ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 748, 749, 7461, 7469, 83103, 86751, 86754, 8730, 882

                        Vrsta pridržka:

                        Dostop do trga
                           Nacionalna obravnava
                           Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
                           Višji vodstveni položaji in upravni odbori
                           Lokalna prisotnost

                        Poglavje:

                        Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami

                        Raven upravljanja:

                        EU/država članica (če ni določeno drugače)

               Opis:

               (a)
                     Pomorski promet in pomožne storitve v pomorskem prometu. Vse druge trgovske dejavnosti, ki se opravljajo z ladje (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, del 742, 745, 74540, 74520, 74590, 882)

               Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:

               V EU: Upravni organ pristanišča ali pristojni organ lahko za določeno pristaniško storitev omeji število ponudnikov pristaniških storitev.

               Ukrepi:

               EU: Uredba (EU) 2017/352 z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč, člen 6.

               Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori; čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:

               V BG: Prevoz in kakršne koli dejavnosti v zvezi s hidrotehniko in podvodnimi tehničnimi deli, iskanjem in pridobivanjem mineralnih in drugih neživih virov, pilotažo, oskrbo z gorivom, prevzemom odpadkov, mešanicami vode in olja in podobnimi mešanicami, ki jih izvajajo plovila na celinskih vodah in teritorialnem morju v Bolgariji, lahko izvajajo le plovila, ki plujejo pod bolgarsko zastavo, ali plovila, ki plujejo pod zastavo druge države članice.

               Število izvajalcev storitev v pristaniščih je lahko omejeno glede na zmogljivosti pristanišča, o čemer odloči strokovna komisija, ki jo ustanovi minister za promet, informacijsko tehnologijo in komunikacije.

               Za podporne storitve se zahteva državljanstvo. Kapitan in strojni upravitelj plovila morata biti državljana države članice EGP ali Švicarske konfederacije. (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 5133, 5223, 721, 74520, 74540, 74590, 882).

               Ukrepi:

               BG: Zakonik o trgovskem ladijskem prometu; zakon Republike Bolgarije o morskem prostoru, celinskih plovnih poteh in pristaniščih; odlok o pogojih in vrstnem redu izbire bolgarskih prevoznikov za prevoz potnikov in tovora v skladu z mednarodnimi pogodb
[cell cut: 4522345 characters, first 2000000 kept]