Pomembno pravno obvestilo

|

52006SC0381

Priporočilo Komisije Svetu o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o Sporazumu med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme  /* SEK/2006/0381 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 27.3.2006SEC(2006) 381 konč.PRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o Sporazumu med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme1. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM1. IZHODIščA IN CILJI PREDLAGANEGA SPORAZUMATo priporočilo Komisije Svetu zadeva pooblastilo Komisiji za začetek pogajanj z ZDA o sporazumu za vzpostavitev podlage za skupno upravljan program, katerega namen je spodbujanje energetsko učinkovite pisarniške opreme – program ENERGY STAR. ES in ZDA od leta 2001 skupaj izvajajo program ENERGY STAR za energetsko označevanje pisarniške opreme (računalnikov, monitorjev, tiskalnikov, fotokopirnih strojev itd.) na podlagi sporazuma med ZDA in ES[1], ki preneha veljati junija 2006. Program je bil za ES sklenjen z Odločbo Sveta 2003/269/ES[2] z dne 8. aprila 2003 (ki nadomešča Odločbo Sveta 2001/469/ES z dne 14. maja 2001) in se je začel v Skupnosti izvajati z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2422/2001 z dne 6. novembra 2001[3].Ob upoštevanju pogledov predstavnikov držav članic in ostalih zainteresiranih strani, izraženih na Odboru ES Energy Star, in na podlagi izkušenj, pridobljenih med prvim obdobjem izvajanja programa ENERGY STAR, Komisija predlaga nadaljevanje programa ES ENERGY STAR in začetek pogajanj za sklenitev novega 5-letnega sporazuma z ZDA za obdobje 2006–2011.2 . PROGRAM ENERGY STARUčinkovita raba energije je eden glavnih stebrov trajnostne energetske politike v ES. Povečevanje energetske učinkovitosti prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva, k varstvu okolja z ublaževanjem podnebnih sprememb in k varnosti oskrbe z energijo[4].Pisarniška oprema ima pomemben delež pri porabi električne energije v ES. Nedavna raziskava, izvedena v Nemčiji, ocenjuje, da poraba električne energije pri pisarniški opremi predstavlja približno 5 % celotne porabe električne energije[5]. Poraba se lahko še poveča, saj se lahko morebitno zmanjšanje izgub pri opremi v stanju pripravljenosti in izklopa še v preveliki meri nadomesti s povečano porabo energije pri delujoči opremi.Da bi z doseganjem zgoraj navedenih ciljev prispevali k trajnostni energetski politiki, je potrebno nadalje optimizirati energetsko učinkovitost pisarniške opreme. Program ENERGY STAR določa okvir delovanja za povečevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme z usklajevanjem sistema označevanja teh izdelkov v ZDA in ES. Program ENERGY STAR, ki ga je pričela Ameriška agencija za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu US EPA), izvajajo tudi ostali glavni poslovni parterji z vsega sveta (npr. na Japonskem, v Kanadi, Avstraliji, Južni Koreji).Program ENERGY STAR ponuja izdelovalcem pisarniške opreme možnost prostovoljne registracije izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti (tehnične specifikacije), določene s programom, ter uporabo nalepke/logotipa ENERGY STAR za tržne namene. Končni cilj je spodbujanje in podpiranje dobaviteljev in potrošnikov pri nabavi energetsko učinkovitih naprav ter učinkovita raba opreme.3. OBSTOJEčE DOLOčBE NA PODROčJU, NA KATEREGA SE NANAšA PREDLAGANI SPORAZUMPrvi sporazum med ZDA in ES bo prenehal veljati junija 2006. Novi sporazum bi moral upoštevati izkušnje, pridobljene med izvajanjem programa ENERGY STAR v ES med leti 2001 in 2005. Ocena prvega obdobja je povzeta v „Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju programa ENERGY STAR v Evropski skupnosti v obdobju 2001– 2005“.Direktiva 92/75/EGS[6] o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku določa okvir obveznega označevanja energetske učinkovitosti hišnih aparatov. Pravilnik programa ENERGY STAR je sistem prostovoljnega označevanja , omejen na pisarniško opremo. Pisarniška oprema se vse bolj uporablja v domačem okolju in bi zato prav tako lahko spadala v okvir Direktive 92/75/EGS. Vendar Direktiva 92/75/EGS iz naslednjih razlogov ni najustreznejši instrument za energetsko označevanje pisarniške opreme:-  velika hitrost inovacij in hitri razvojni cikli izdelkov na področju pisarniške opreme ponujajo možnost varčevanja z energijo, ki se lahko najbolje izrazi s hitrimi prilagoditvami izvedbenih meril učinkovitosti;-  usklajevanje prizadevanj držav članic in Skupnosti z drugimi vodilnimi svetovnimi trgovinskimi partnerji za energetsko označevanje pisarniške opreme zmanjšuje stroške proizvajalcem, trgovini ter posledično tudi kupcem in uporabnikom pisarniške opreme.Direktiva 2005/32/ES[7] vzpostavlja okvir za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo. Pojem okoljsko primerne zasnove se nanaša na fazo zasnove izdelka in upošteva celoten življenjski cikel izdelka. Energetska učinkovitost je pomemben, vendar ne edini vidik. Čeprav se v okviru ukrepov, ki se nanašajo na okoljsko primerno zasnovo, lahko določijo minimalne zahteve za okolju prijazno delovanje določenega izdelka, še posebej glede energetske učinkovitosti, pa je cilj programa ENERGY STAR usmerjanje trga k večji energetski učinkovitosti in spodbujanje izdelovalcev k optimizaciji energetske učinkovitosti pisarniške opreme. Tako se program ENERGY STAR in možni izvedbeni ukrepi na področju okoljsko primerne zasnove dopolnjujejo pri izdelkih, zajetih v obeh programih, za znižanje stroškov pa se lahko izkoristijo pomembne sinergije med temi instrumenti (npr. skupni meritveni postopki, raziskave).4. POSVETOVANJE ZAINTERESIRANIH STRANI NA PODROčJU PROGRAMA ENERGY STAR 2001–2005Na podlagi trenutno veljavnega Sporazuma je bilo Komisiji kot upravljalnemu organu s podporo posvetovalnega telesa, Odbora Evropske skupnosti za Energy Star (v nadaljevanju „ECESB“), zaupano izvajanje programa ENERGY STAR. Komisija je morala ob posvetovanju z ECESB in US EPA oceniti delovanje Sporazuma v tem prvem 5-letnem obdobju in podati zaključke o možni obnovitvi Sporazuma.Komisija se je na sestankih ECESB in njegovih tehničnih pododborov posvetovala z državami članicami, državami Efte (ki so k programu pristopile leta 2004) ter zainteresiranimi stranmi, predvsem z izdelovalci pisarniške opreme in združenji, strokovnjaki za preoblikovanje trga (agencije za energetiko v državah članicah), okoljskimi nevladnimi organizacijami (npr. Svetovnim skladom za naravo) in potrošniškimi organizacijami (ANEC). Poleg tega je Komisija organizirala usmerjeno delavnico (aprila 2004, Frankfurt/Main), na kateri se je obravnavalo splošno izhodišče programa ENERGY STAR za pisarniško opremo.Vse zainteresirane strani podpirajo sklenitev novega Sporazuma Energy Star z ZDA pod pogojem, da se program v ES učinkoviteje izvaja. Zlasti bi se moral poenostaviti postopek za posodobitev tehničnih specifikacij. To je potrebno, da bi obvladovali visoko inovativni značaj in hitre razvojne cikle pri pisarniški opremi ter tako zagotovili učinkovitost in verodostojnost programa, ki je v veliki meri odvisen od obsega teženj tehničnih specifikacij za pridobitev logotipa ENERGY STAR. Zato zainteresirane strani menijo, da bi morale biti tehnične specifikacije načeloma zasnovane tako, da bi se lahko v času določitve meril potegovalo za dodelitev nalepke samo okrog 25 % na trgu razpoložljivih modelov.Na sestanku z dne 2. decembra 2005 so pogodbenice ECESB podprle predlog osebja Komisije za nadaljevanje izvajanja programa ES ENERGY STAR v ES v drugem obdobju. ECESB je v veliki meri podprl predstavljene delovne dokumente, ki upoštevajo zgoraj omenjene spremembe.5. PREDLOG KOMISIJE ZA OBNOVITEV SPORAZUMA ENERGY STAR Z ZDAGlede na zgornje navedbe Komisija predlaga, da ES iz naslednjih razlogov še naprej sodeluje pri programu ENERGY STAR:-  Učinkovita raba energije je eden glavnih stebrov za trajnostno oskrbo z energijo v ES. Zelena knjiga Komisije o energetski učinkovitosti navaja naslednje pomembne koristi učinkovite rabe energije: zagotavljanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva na podlagi koristi pri zmanjšani potrošnji energije, varstvo okolja zaradi zmanjšanja izpustov ogljikovega dioksida, nastalih zaradi rabe energije, zaščita oskrbe z energijo zaradi zmanjšanega povpraševanja po energiji in posledično zmanjšanje odvisnosti od uvoza elektrike.-  Pisarniška oprema predstavlja pomemben delež pri porabi električne energije v ES. Brez uveljavitve ukrepov se lahko poraba še poveča, saj se lahko možno zmanjšanje porabe pri opremi v stanju pripravljenosti in izklopa še v preveliki meri nadomesti s povečano porabo energije pri delujoči opremi. Da bi dosegli cilje iz zelene knjige o energetski učinkovitosti, se mora energetska učinkovitost pisarniške opreme še bolj optimizirati.-  Program ES ENERGY STAR zagotavlja okvir za usklajevanje nacionalnih prizadevanj držav članic ES za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme. Za zmanjšanje škodljivih vplivov na industrijo in trgovino je potreben usklajen pristop, saj bi neusklajene nacionalne zahteve proizvajalcem, trgovini ter posledično kupcem in uporabnikom pisarniške opreme povzročile dodatne stroške.-  Ker se s pisarniško opremo trguje po celem svetu, bi se morali ukrepi za optimizacijo energetske učinkovitosti izvajati skupaj z globalno aktivnimi partnerji in nosilci odločanja. Skladen pristop zmanjšuje izvedbene stroške programa in odpravlja zmedo med potrošniki. Program ENERGY STAR zagotavlja okvir za usklajevanje ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme z ZDA, Japonsko in drugimi ključnimi trgi. Program ENERGY STAR, ki ga je pričela US EPA in ga za ES in EGP vodi Evropska komisija, je tako naravno izhodišče za ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme z uporabo označevanja.-  Prostovoljni program ENERGY STAR so proizvajalci na široko sprejeli. Razen tega je v ZDA pomemben pri javnih naročilih, saj se morajo v postopku javnega naročila upoštevati tehnične specifikacije. Zato se pričakuje, da bo po določenem času velik del opreme, ki je na voljo na trgu, izpolnjeval tehnične specifikacije ENERGY STAR. Tako se lahko doseže pomemben prihranek energije, če so tehnične specifikacije v času določitve meril dovolj stroge (če jih na primer izpolnjuje 25 % modelov, kot je predlagano v pogajalskih smernicah v prilogi). Komisija verjame, da je prispevek strokovnjakov ES pomemben in da prispeva k razvoju doslednih in zahtevnih tehničnih specifikacij.-  Čeprav ni mogoče izmeriti v kolikšni meri, je po mnenju služb Komisije program ENERGY STAR za pisarniško opremo prispeval k izboljšanju energetske učinkovitosti pisarniške opreme, ki je naprodaj v EU. Po drugi strani pa še vedno obstajajo pomembne možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme na stroškovno učinkovit način. Vendar bliskovit razvoj inovacij in razvojni cikli izdelkov zahtevajo zelo prilagodljiva orodja, kot so npr. prostovoljni programi označevanja, ki se lahko hitreje prilagodijo tehnološkemu in tržnemu razvoju.-  Program povečuje preglednost trga v sektorju pisarniške opreme, še zlasti glede energetske učinkovitosti pisarniške opreme. To je predpogoj za dejavnosti, usmerjene k spodbujanju potrošnikov ter naročnikov pisarniške opreme v terciarnem in javnem sektorju, da pri odločitvi o nakupu upoštevajo energetsko učinkovitost in celotne stroške lastništva, vključno s stroški električne porabe. Zlasti se lahko baza podatkov ENERGY STAR, ki jo upravljata US EPA in Komisija, uporabi kot osnova za ukrepe nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri spodbujanju energetske učinkovitosti pisarniške opreme.Zato se predlagajo pogajanja za nov sporazum z Vlado ZDA za drugo obdobje 5 let. Določitev take časovne omejitve vsem vpletenim stranem dopušča možnost, da ponovno preučijo koristnost programa ENERGY STAR kot instrumenta politike za nadaljnje izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme.2. PRIPOROČILOKomisija ob upoštevanju zgoraj navedenega priporoča, da:1. Svet pooblasti Komisijo za pogajanja o Sporazumu med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme;2. Svet imenuje poseben odbor za pomoč Komisiji pri tej nalogi, ker bo Komisija v skladu s Pogodbo vodila ta pogajanja v imenu Evropske skupnosti;3. Svet izda priložene pogajalske smernice iz Priloge k temu priporočilu.PRILOGAPOGAJALSKE SMERNICE1. Komisija zagotovi, da osnutek Sporazuma vsebuje spodnje določbe. Te predhodne določbe so bile pripravljene med predhodnimi razpravami z Ameriško agencijo za varstvo okolja, kot določa člen XII odstavka 2 trenutno veljavnega Sporazuma[8]-  Splošna načelaPogodbenici uporabljata skupne specifikacije o energetski učinkovitosti in skupen logotip za vzpostavitev doslednih ciljev za proizvajalce in s tem kar največjo učinkovitost njunih posamičnih prizadevanj na področju ponudbe in povpraševanja po izdelkih take vrste.Pogodbenici uporabljata skupen logotip za označevanje vrst izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti iz Priloge C.Pogodbenici skrbita, da skupne specifikacije spodbujajo stalno izboljševanje učinkovitosti, pri čemer upoštevajo najnaprednejše tehnološke prakse na trgu.Skupne specifikacije so določene tako, da jih izpolnjuje samo najboljših 25 odstotkov modelov, za katere so v času nastanka specifikacij na razpolago podatki, hkrati pa se upoštevajo tudi drugi dejavniki.-  Opredelitve pojmovZa namene tega sporazuma:„ENERGY STAR“ pomeni v ZDA registrirano storitveno znamko, opisano v Prilogi A, ki je v lasti Ameriške agencije za varstvo okolja („US EPA“);„skupni logotip“ pomeni v ZDA registrirano certifikacijsko oznako, opisano v Prilogi A, ki je v lasti US EPA;„oznake ENERGY STAR“ pomeni ime „ENERGY STAR“ in skupni logotip, kakor tudi kakršne koli izvedenke teh oznak, ki jih lahko razvijejo ali spreminjajo upravljalna organa ali udeleženci programa, kakor so opredeljeni v tem dokumentu, vključno z znakom ali oznako iz Priloge A tega sporazuma;„program označevanja z ENERGY STAR“ pomeni program, ki ga upravlja upravljalni organ ob uporabi skupnih specifikacij energetske učinkovitosti, oznak in smernic za določene vrste izdelkov;„udeleženci programa“ pomeni proizvajalce, prodajalce ali trgovce na drobno, ki prodajajo določene energetsko učinkovite izdelke, ki izpolnjujejo zahteve specifikacij, in ki so se odločili sodelovati v programu označevanja z ENERGY STAR ter so se prijavili ali sklenili sporazum z upravljalnim organom katere od pogodbenic;„skupne specifikacije“ so veljavne zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, naštetimi v Prilogi C, ki jih uporabljajo upravljalna organa in udeleženci programa, da določijo, ali energetsko učinkoviti izdelki izpolnjujejo zahteve za skupni logotip.-  Upravljalna organaVsaka pogodbenica imenuje upravljalni organ, odgovoren za izvajanje tega sporazuma („upravljalna organa“). Evropska skupnost za svoj upravljalni organ imenuje Komisijo Evropskih skupnosti („Komisija“). Združene države Amerike pa za svoj upravljalni organ imenujejo US EPA.-  Upravljanje programa označevanja ENERGY STARVsak upravljani organ upravlja program označevanja ENERGY STAR za vse vrste energetsko učinkovitih izdelkov, naštetih v Prilogi C, pod pogoji, določenimi v tem sporazumu. Upravljanje programa vključuje registracijo udeležencev programa na prostovoljni podlagi, vzdrževanje seznamov udeležencev programa in skladnih izdelkov ter izvajanje Smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega logotipa ENERGY STAR, določenih v Prilogi B.Program označevanja z ENERGY STAR uporablja splošne specifikacije, naštete v Prilogi C.Vsak upravljalni organ krije stroške za vse svoje dejavnosti v okviru tega sporazuma.-  Udeležba v programu označevanja ENERGY STARVsak proizvajalec, prodajalec ali trgovec na drobno se lahko vključi v program označevanja ENERGY STAR tako, da se pri upravljalnemu organu katere od pogodbenic prijavi kot udeleženec programa.Udeleženci programa lahko uporabljajo skupni logotip za označevanje ustreznih izdelkov, ki so bili preskušeni pri njih samih ali v neodvisnem preskusnem laboratoriju in ki izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij, določenih v Prilogi C, in smejo sami potrjevati ustreznost izdelkov.Prijavo udeleženca programa v program označevanja ENERGY STAR s strani upravljalnega organa ene pogodbenice prizna tudi upravljalni organ druge pogodbenice.Da se olajša priznavanje udeležencev programa v programu označevanja ENERGY STAR v skladu s prejšnjim odstavkom, upravljalna organa sodelujeta pri vzdrževanju skupnih seznamov vseh udeležencev programa in izdelkov, upravičenih do skupnega logotipa.Ne glede na postopke samocertificiranja, predpisane v drugem odstavku tega naslova, si vsak upravljalni organ pridržuje pravico, da preskusi ali drugače pregleda izdelke, ki se prodajajo ali so bili prodani na njegovih ozemljih (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti), in tako ugotovi, ali so izdelki certificirani v skladu s splošnimi specifikacijami iz Priloge C. Upravljalna organa se med seboj obveščata in v polnem obsegu sodelujeta drug z drugim pri zagotavljanju, da izdelki, ki nosijo skupni logotip, izpolnjujejo zahteve splošnih specifikacij iz Priloge C.-  Programsko usklajevanje med pogodbenicamaPogodbenici ustanovita tehnično komisijo za pregled izvajanja tega sporazuma, sestavljeno iz predstavnikov njunih upravljalnih organov.Tehnična komisija se načeloma sestaja letno in na zahtevo enega od upravljalnih organov pregleda izvajanje in upravljanje programa označevanja ENERGY STAR, skupne specifikacije iz Priloge C, izdelke, ki jih program vključuje, ter napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma.Države, ki niso pogodbenice (vključno z drugimi vladami ali predstavniki industrije) se lahko udeležijo sestankov tehnične komisije kot opazovalke, razen če je bilo dogovorjeno drugače z obema upravljalnima organoma.-  Registracija oznak ENERGY STARAgencija US EPA je kot lastnica oznak ENERGY STAR le-te registrirala v Evropski skupnosti kot blagovne oznake Skupnosti. Komisija se odpoveduje temu, da bi zahtevala ali pridobila kakršno koli registracijo oznak ENERGY STAR ali katere od njenih variacij v kateri koli državi.US EPA se obveže, da ne bo štela za kršitev uporabe teh oznak, če bo Komisija ali kateri koli udeleženec programa, prijavljen pri Komisiji, uporabljal znak ali oznako iz Priloge A v skladu s pogoji tega sporazuma.-  Izvrševanje in kršitveZa zaščito oznak ENERGY STAR vsak upravljalni organ zagotavlja pravilno uporabo oznak ENERGY STAR na svojem ozemlju (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti). Vsak upravljalni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo samo v obliki, prikazani v Prilogi A. Vsak upravljalni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo izključno tako, kot je predvideno v Smernicah za ustrezno uporabo imena in skupnega logotipa ENERGY STAR v Prilogi B.Vsak upravljalni organ zagotovi sprejetje takojšnjih in ustreznih ukrepov proti udeležencem programa, če izve, da je kak udeleženec programa uporabil nepravilno oznako ali označil z oznako ENERGY STAR izdelek, ki ne izpolnjuje zahtev skupnih specifikacij iz Priloge C. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:-  pisno obvestilo udeležencu programa o neskladnosti s pogoji programa označevanja z ENERGY STAR;-  razvoj načrta zagotovitve skladnosti na podlagi posvetovanj;-  če skladnosti ni mogoče doseči, po potrebi ukinitev registracije udeleženca programa.Vsak upravljalni organ zagotovi sprejetje vseh primernih ukrepov za prekinitev nedovoljene uporabe oznak ENERGY STAR ali uporabe nepravilne oznake s strani pravne ali fizične osebe, ki ni udeleženec programa. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:-  obvestilo pravni ali fizični osebi, ki uporablja oznake ENERGY STAR, o zahtevah programa označevanja z ENERGY STAR in Smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega logotipa ENERGY STAR;-  spodbujanje te pravne ali fizične osebe k vključitvi v program in registraciji ustreznih izdelkov.Vsak upravljalni organ nemudoma obvesti upravljalni organ druge pogodbenice o vsaki kršitvi oznak ENERGY STAR, za katere ve, in o sprejetih ukrepih.-  Postopki za spremembo Sporazuma in njegovih prilog A in B ter za dodajanje novih prilogVsak upravljalni organ lahko predlaga spremembo tega sporazuma in njegovih prilog A in B, lahko pa predlaga tudi vključitev novih prilog v Sporazum.Predlagana sprememba se poda v pisni obliki, o njej pa razpravlja tehnična komisija na naslednjem sestanku, pod pogojem, da je bil predlog sporočen drugemu upravljalnemu organu vsaj šestdeset dni pred tem sestankom.Spremembe tega sporazuma, njegovih prilog A in B ter odločitve o vključitvi novih prilog sporazumno sprejmeta upravljalna organa.-  Postopki za spremembo Priloge CUpravljalni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo C z namenom spremeniti skupne specifikacije ali dodati novo vrsto izdelka („upravljalni organ predlagatelj“), uporabi postopke iz prvega in drugega odstavka prejšnjega naslova, v svoj predlog pa vključi:-  dokazilo, da bi se s spremembo specifikacij ali z vključitvijo nove vrste izdelka dosegli pomembni prihranki energije;-  če je to primerno, zahteve glede porabe energije pri različnih načinih delovanja opreme;-  informacije o standardiziranih postopkih preskušanj, ki se uporabljajo pri oceni izdelka;-  dokaz o obstoječi nelastniški tehnologiji, ki omogoča stroškovno učinkovite prihranke energije brez negativnega učinka na zmogljivost izdelka;-  informacije o ocenjenem številu modelov izdelka, ki izpolnjujejo predlagano specifikacijo, in približni tržni delež, ki ga ti modeli predstavljajo;-  informacije o stališčih industrijskih skupin, ki bi jih predlagana sprememba lahko prizadela;-  predlagani datum začetka veljavnosti novih specifikacij ob upoštevanju življenjske dobe izdelkov in programov proizvodnje.Predlagane spremembe, ki jih sprejmeta oba upravljalna organa, začnejo veljati na dan, ki ga sporazumno določita upravljalna organa.Če po prejemu predloga spremembe, podanega v skladu s prvim in drugim odstavkom prejšnjega naslova, drugi upravljalni organ (v nadaljnjem besedilu „nasprotujoči upravljalni organ“) meni, da predlog ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega odstavka 1, ali če kako drugače ugovarja predlogu, nemudoma (navadno do naslednjega sestanka tehnične komisije) pisno obvesti upravljalni organ predlagatelja o svojem nasprotovanju in doda vse razpoložljive informacije, na katere se opira njegov ugovor; npr. dokaz, da bi predlog, če bi bil sprejet, verjetno:-  nesorazmerno in nepošteno prerazporedil tržno moč v korist enega podjetja ali skupine podjetij;-  spodkopal skupno udeležbo industrije v programu označevanja ENERGY STAR;-  bil v nasprotju z njegovimi zakoni in drugimi predpisi ali-  naložil težke tehnične zahteve.Upravljalna organa si po najboljših močeh prizadevata doseči soglasje o predlagani spremembi na prvem sestanku tehnične komisije po podanem predlogu. Če upravljalna organa na tem sestanku tehnične komisije ne moreta doseči soglasja o predlagani spremembi, ga poskušata doseči v pisni obliki pred naslednjim sestankom tehnične komisije.Če do konca naslednjega sestanka tehnične komisije pogodbenici ne moreta doseči soglasja, upravljalni organ predlagatelj umakne svoj predlog; glede predlogov za revidiranje obstoječih specifikacij pa se zadevna vrsta izdelka umakne iz Priloge C na dan, za katerega se pisno dogovorita upravljalna organa. O tej spremembi in o postopkih za izvajanje te spremembe se obvesti vse udeležence programa.Pri pripravi novih specifikacij ali reviziji obstoječih upravljalna organa zagotovita učinkovito medsebojno usklajevanje in posvetovanje, pa tudi usklajevanje in posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti glede vsebine delovnih dokumentov in časovnih razporeditev.-  Splošne določbeTa sporazum ne zajema drugih programov okoljskega označevanja, ki jih lahko razvija in sprejme katera koli od pogodbenic.Vse dejavnosti v okviru tega sporazuma urejajo veljavni zakoni in drugi predpisi vsake od pogodbenic in so vezane na razpoložljivost odobrenih sredstev in virov.Nič v tem sporazumu ne vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.Brez vpliva na druge določbe tega sporazuma lahko vsak od upravljalnih organov izvaja programe označevanja vrst izdelkov, ki niso zajeti v Prilogi C. Ne glede na druge določbe tega sporazuma ne sme nobena od pogodbenic ovirati uvoza, izvoza, prodaje ali distribucije katerega koli izdelka zato, ker je opremljen z oznakami energetske učinkovitosti upravljalnega organa druge pogodbenice.-  Začetek veljavnosti in trajanjeTa sporazum začne veljati z dnem, ko vsaka od pogodbenic drugo pisno obvesti, da je zaključila notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti.Ta sporazum ostane v veljavi pet let. Najpozneje eno leto pred koncem tega obdobja se pogodbenici sestaneta in razpravljata o obnovitvi tega sporazuma.-  OdpovedTa sporazum lahko vsaka od pogodbenic odpove kadar koli s trimesečnim odpovednim rokom in pisnim obvestilom druge pogodbenice.V primeru odpovedi ali neobnovitve tega sporazuma upravljalna organa vse registrirane udeležence programa obvestita o ukinitvi skupnega programa. Nadalje upravljalna organa registrirane udeležence programa obvestita, da bo vsak upravljalni organ lahko nadaljeval dejavnosti označevanja v okviru dveh ločenih posamičnih programov. V tem primeru program označevanja Evropske skupnosti ne bo več uporabljal oznak ENERGY STAR. Komisija zagotovi, da ona sama, države članice Evropske skupnosti in vsi pri njej registrirani udeleženci programa prenehajo uporabljati oznake ENERGY STAR do dne, za katerega se pisno dogovorita upravljalna organa. Obveznosti iz tega odstavka veljajo tudi po odpovedi tega sporazuma.-  Priloga A sporazumaPriloga A določa skupni logotip.-  Priloga B sporazumaPriloga B vsebuje smernice za uporabo skupnega logotipa.-  Priloga C sporazumaPriloga C vsebuje skupne tehnične specifikacije za opremo, vključeno v sporazum – npr. računalnike, računalniške monitorje, opremo za slikovno obdelavo (tiskalniki, fotokopirni stroji, optični bralniki, večnamenske naprave), fakse, frankirne stroje – v najnovejši veljavni različici ob podpisu sporazuma.2. Komisija poroča Svetu o izidu pogajanj in po potrebi o kakršnem koli problemu, ki se pojavi med pogajanji. [1] UL L 172, 26.6.2001, str. 3.[2] UL L 99, 17.4.2003, str. 47.[3] UL L 332, 15.12.2001, str. 1.[4] Zelena knjiga o energetski učinkovitosti ali Narediti več z manj, COM(2005) 265 konč. iz junija 2005.[5] “Tehnični in pravni vidiki možnosti uporabe obveznega označevanja električne porabe gospodinjskih aparatov in pisarniške opreme v stanju pripravljenosti”, Fraunhofer Inštitut za raziskave sistemov in inovacij, Karlsruhe, Munchen, Dresden, junij 2005.[6] UL L 297, 13.10.1992, str. 16.[7] UL L 191, 22.7.2005, str. 29.[8] UL L 172, 26.6.2001, str. 3.


title: 2014/663/EU: Priporočilo Komisije z dne 11. septembra 2014 o spremembi Priloge k Priporočilu 2013/711/EU za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih  Besedilo velja za EGP

text:
               13.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 272/17

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 11. septembra 2014
   o spremembi Priloge k Priporočilu 2013/711/EU za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih
   (Besedilo velja za EGP)

      (2014/663/EU)

   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Priporočilom Komisije 2013/711/EU (1) so bili določeni pragovi za ukrepanje za dioksine in dioksinu podobne PCB-je, da se spodbudi proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti dioksinov in dioksinu podobnih PCB-jev v živilih in krmi.

               (2)

               Primerno je prilagoditi prag za ukrepanje za dioksinu podobne PCB-je v glini kot prehranskemu dopolnilu pragu za ukrepanje, ki se uporablja za isto glino, namenjeno za živalsko krmo, kot je določeno v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), in prilagoditi prag za ukrepanje za dioksine in dioksinu podobne PCB-je v žitih, namenjenih za prehrano ljudi, pragu za ukrepanje, ki se uporabljajo za žita, namenjena za živalsko krmo.

               (3)

               Ugotovljena je bila kontaminacija oljnic z dioksini in dioksinu podobnimi PCB-ji in medtem ko je bil določen prag za ukrepanje za oljnice, namenjene za živalsko krmo, ni bil določen prag za ukrepanje za oljnice, namenjene za prehrano ljudi. Zato je primerno določiti pragove za ukrepanje za dioksine in dioksinu podobne PCB-je v oljnicah, namenjenih za prehrano ljudi.

               (4)

               Za suho sadje in posušeno zelenjavo (vključno s sušenimi zelišči) je primerno uporabiti posebne faktorje koncentracije za sušenje, kot so določeni v členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 (3).

               (5)

               Priporočilo 2013/711/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   Priloga k Priporočilu 2013/711/EU se nadomesti s Prilogo k temu priporočilu.

      V Bruslju, 11. septembra 2014

            Za Komisijo

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Priporočilo Komisije 2013/711/EU z dne 3. decembra 2013 za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih (UL L 323, 4.12.2013, str. 37).

      (2)  Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).

      (3)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

      PRILOGA

            „PRILOGA
            V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                        (a)

                        ‚dioksini in furani (SZO-TEKV)‘ pomenijo vsoto polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF), izraženo v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z uporabo faktorjev toksične ekvivalentnosti SZO (SZO-TEF);

                        (b)

                        ‚dioksinu podobni PCB-ji (SZO-TEKV)‘ pomenijo vsoto polikloriranih bifenilov (PCB), izraženo v toksičnih ekvivalentih SZO z uporabo SZO-TEF;

                        (c)

                        ‚SZO-TEF‘ pomeni faktorje toksične ekvivalentnosti SZO za oceno tveganja za ljudi na podlagi sklepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) – strokovnega srečanja Mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (Martin van den Berg et al., Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                        ŽIVILA

                        PRAG ZA UKREPANJE ZA DIOKSINE IN FURANE (SZO-TEKV) (1)

                        PRAG ZA UKREPANJE ZA DIOKSINU PODOBNE PCB-JE (SZO-TEKV) (1)

                        Meso in mesni izdelki (razen užitne drobovine) (2) naslednjih živali:

                                    —

                                    goveda in ovc

                                    —

                                    perutnine

                                    —

                                    prašičev

                              Mešane maščobe

                        1,75 pg/g maščobe (3)

                        1,25 pg/g maščobe (3)

                        0,75 pg/g maščobe (3)

                        1,00 pg/g maščobe (3)

                        1,75 pg/g maščobe (3)

                        0,75 pg/g maščobe (3)

                        0,50 pg/g maščobe (3)

                        0,75 pg/g maščobe (3)

                        Mišičnina farmsko gojenih rib in farmsko gojenih ribiških proizvodov

                        1,50 pg/g mokre teže

                        2,50 pg/g mokre teže

                        Surovo mleko (2) in mlečni izdelki (2), vključno z mlečno maščobo

                        1,75 pg/g maščobe (3)

                        2,00 pg/g maščobe (3)

                        Kokošja jajca in jajčni proizvodi (2)

                        1,75 pg/g maščobe (3)

                        1,75 pg/g maščobe (3)

                        Glina kot prehransko dopolnilo

                        0,50 pg/g mokre teže

                        0,50 pg/g mokre teže

                        Žita in oljnice

                        0,50 pg/g mokre teže

                        0,35 pg/g mokre teže

                        Sadje in zelenjava (vključno s svežimi zelišči) (4)

                        0,30 pg/g mokre teže

                        0,10 pg/g mokre teže

         (1)  Zgornje koncentracije: zgornje koncentracije so izračunane ob predpostavki, da so vse vrednosti posameznih kongenerjev, ki so manjše od meje določanja, enake meji določanja.

         (2)  Živila, razvrščena v to kategorijo, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

         (3)  Pragovi za ukrepanje se ne uporabljajo za živila, ki vsebujejo < 2 % maščobe.

         (4)  Za suho sadje in posušeno zelenjavo (vključno s posušenimi zelišči) se uporablja člen 2 Uredbe (ES) št. 1881/2006. Za posušena zelišča je treba upoštevati faktor koncentracije kot posledico sušenja z vrednostjo 7.“


				|

		52015PC0115

			Priporočilo PRIPOROČILO SVETA za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Franciji /* COM/2015/0115 final */

			   	Priporočilo
PRIPOROČILO SVETA
za odpravo čezmernega
javnofinančnega primanjkljaja v Franciji
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske
komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       V skladu s
členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države
članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)       Pakt za stabilnost in rast
temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za
stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju
delovnih mest.
(3)       Svet je
27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Franciji obstaja
čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in
členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne
7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi
s čezmernim primanjkljajem[1]
izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do
leta 2012[2].

(4)       Svet je
2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU
sklenil, da je kljub sprejetim učinkovitim ukrepom francoskih organov po
sprejetju priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009 prišlo do
nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi
posledicami za javne finance. Zato je Svet priporočil, da Francija odpravi
čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2013.
(5)       Svet je
21. junija 2013 v skladu s členom 126(7) PDEU sklenil,
da je kljub sprejetim učinkovitim ukrepom francoskih organov po sprejetju
priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009 prišlo do
nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi
posledicami za javne finance. Zato je Svet priporočil, da Francija odpravi
čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2015. Da bi lahko
verodostojno in trajnostno znižala primanjkljaj sektorja država pod 3 %
BDP, je bilo Franciji priporočeno, da (a) doseže nominalni primanjkljaj,
ki znaša 3,9 % BDP za leto 2013, 3,6 % BDP za
leto 2014 in 2,8 % za leto 2015, kar se je štelo za skladno z
zagotavljanjem izboljšav strukturnega salda v višini 1,3 % BDP za
leto 2013, 0,8 % za leto 2014 in 0,8 % za leto 2015 na
podlagi razširjene napovedi Komisije iz pomladi 2013; (b) v celoti izvede
že sprejete ukrepe za leto 2013 (1,5 % BDP) ter določi, sprejme
in hitro izvede potrebne konsolidacijske ukrepe za leti 2014 in 2015 za
dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda ter hkrati v skladu z
načrtom nadaljuje temeljit pregled kategorij porabe v vseh podsektorjih
sektorja država, tudi na ravni socialne varnosti in lokalnih vlad; (c) uporabi
vse izredne prihodke za zmanjšanje primanjkljaja. Poleg tega je dobila
priporočilo, da bi morali ukrepi za proračunsko konsolidacijo
zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država na način,
ki pospešuje rast. Svet je v priporočilih določil 1. oktober 2013 kot
rok, do katerega mora Francija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s
členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno
poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
(6)       Komisija je
15. novembra 2013 sklenila, da je Francija na podlagi napovedi
Komisije iz jeseni 2013 sprejela učinkovite ukrepe v skladu s
priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 za zmanjšanje
primanjkljaja sektorja država pod referenčno vrednost 3 % BDP,
in menila, da zato ni bilo potrebno nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s
čezmernim primanjkljajem.
(7)       V skladu s členom 9(1)
in členom 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 je Francija
1. oktobra 2013 Komisiji in Svetu predložila program ekonomskega
partnerstva. Svet je v mnenju z dne 10. decembra navedel, da je program
ekonomskega partnerstva Francije vseboval sveženj strukturnih reform z vplivom
na javne finance, ki so deloma ustrezno podprle učinkovito in trajno
odpravo čezmernega primanjkljaja.
(8)       Komisija je 5. marca 2014
izdala priporočilo glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Francija za
zagotovitev pravočasne odprave čezmernega primanjkljaja. V
priporočilu je Komisija menila, da si mora Francija še nadalje prizadevati
za zagotovitev doslednega spoštovanja priporočila Sveta z dne 21. junija
2013. Francija je v svojem programu za stabilnost, predloženem 7. maja 2014,
navedla številne dodatne ukrepe za leto 2014. Tudi ob upoštevanju dejstva, da
je bil fiskalni napor, dosežen v letu 2013, višji od pričakovanj ob izdaji
priporočila Komisije, se je štelo, da je bil program za stabilnost na
splošno ustrezen odziv na priporočilo Komisije.
(9)       Komisija je 13. januarja 2015
pripravila sporočilo z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost
v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast“
(COM(2015) 12). Sporočilo pojasnjuje, da bo Komisija pri
priporočilu glede roka za odpravo čezmernega primanjkljaja ali
dolžine podaljšanja tega roka upoštevala obstoj namenskega načrta
strukturnih reform, ki vsebuje podrobne in preverljive informacije ter
izvedljiv časovni razpored za sprejetje in rezultate. Komisija bo
natančno spremljala izvajanje reform. V primeru neuspeha bo Komisija pri
ocenjevanju učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo iz postopka
v zvezi s čezmernim primanjkljajem in pri določanju novega roka za
odpravo čezmernega primanjkljaja to štela kot oteževalni dejavnik.
Pomanjkanje učinkovitih ukrepov bo vodilo do strožje obravnave v postopku
in morebitne začasne ustavitve plačil iz evropskih strukturnih in
investicijskih skladov. Za države članice euroobmočja to pomeni, da
bo Komisija priporočila Svetu, da državi naloži globo.
(10)     V skladu s
členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko Svet na
priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na
podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti
ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani
neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne
finance. Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z
večjimi negativnimi posledicami za proračun se oceni glede na
gospodarske napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta.
(11)     V skladu s členom 126(7)
PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo
članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega
primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen
rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica
sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja, ta
rok pa se lahko skrajša na 3 mesece. Poleg tega bi moral Svet v
priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se
dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri
temelji priporočilo, skladni z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega
salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih
začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj
0,5 % BDP.
(12)     V delovnem dokumentu služb
Komisije z dne 29. maja 2013 so službe Komisije navedle, da naj bi se francosko
gospodarstvo v letu 2013 zmanjšalo za 0,1 % in se nato v letih 2014
in 2015 povečalo za 0,6 % oz. 1,1 %. Poleg tega naj bi se v
skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013, na kateri temelji scenarij iz
delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2013, harmonizirani indeks
cen življenjskih potrebščin (HICP) povečal za 1,2 % v letu 2013
in 1,7 % v letu 2014. Na teh napovedih rasti in inflacije temelji
priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU z dne
21. junija 2013. V letu 2013 se je dejansko izkazalo, da je bila rast
BDP nekoliko višja od pričakovanj Komisije, saj je BDP zrasel za
0,3 %. Po drugi strani pa se je HICP povečal samo za 1,0 %.
(13)     Zimska napoved Komisije iz
leta 2015 predvideva, da naj bi se BDP povečal za 0,4 % v letu 2014,
kar je za 0,2 odstotne točke manj, kot je bilo predvideno v osnovnem
scenariju, na katerem temelji priporočilo o postopku v zvezi s
čezmernim primanjkljajem. Ocenjuje se, da bo do rasti BDP prišlo predvsem
zaradi povečanja zalog ter javne in zasebne porabe, medtem ko naj bi se
naložbe in neto izvoz zmanjšali. Za primerjavo, v času priporočila
naj bi se po pričakovanjih naložbe povečale v letu 2014 zaradi
izboljšanja zaupanja podjetnikov, medtem ko naj bi bilo zunanje povpraševanje
veliko močnejše. Poleg tega sta padec cen energije in šibka aktivnost
ublažila vpliv na cene, ki ga je imela prerazporeditev DDV, uvedena januarja
2014. Posledično naj bi se inflacija po HICP leta 2014 zmanjšala na
0,6 %. Inflacija v letih 2013 in 2014 je bila tako občutno nižja, kot
je bilo predvideno spomladi 2013. V letu 2015 naj bi se BDP povečal za
1,0 %, medtem ko naj bi HICP ostal nespremenjen (0,0 % inflacije).
(14)     Primanjkljaj sektorja država
je v letu 2013 znašal 4,1 % BDP, kar je nad ciljem iz priporočila z
dne 21. junija 2013, tj. 3,9 % BDP. Na javne prihodke je zlasti
negativno vplivala precej nižja elastičnost davčnih prihodkov od
pričakovane kljub diskrecijskim ukrepom, ki so po mnenju Komisije
predstavljali 27 milijard EUR (1,3 % BDP). Fiskalni napor, izračunan
glede na spremembo strukturnega salda, je znašal 1,0 % BDP. Pri
popravku potencialne rasti in izpada prihodkov (0,2 odstotne točke BDP) je
sprememba strukturnega salda za leto 2013 znašala 1,2 % BDP. To je manj od
izboljšanja v višini 1,3 % BDP, ki jo je 21. junija 2013 priporočil
Svet, čeprav le nekoliko manj. Na podlagi diskrecijskih ukrepov, sprejetih
na strani prihodkov, in razvoja dogodkov glede skupnih odhodkov ter v
primerjavi s scenarijem iz priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 ocena
fiskalnega napora od spodaj navzgor predstavlja –0,1 % BDP, kar je ponovno
nekoliko pod 0,0 % BDP dodatnih ukrepov, ki se štejejo kot potrebni za
doseganje proračunskih ciljev iz priporočila Sveta.
(15)     V skladu z zimsko napovedjo
Komisije iz leta 2015 naj bi se nominalni primanjkljaj v letu 2014 še
povečal kljub znatnim prizadevanjem za omejitev naraščajočih
javnofinančnih odhodkov. Dejansko se prihranki pričakujejo od
nadaljevanja zamrznitve plač v javnem sektorju, učinka pokojninskih
reform in nižjih odhodkov na lokalni ravni. Vendar se pričakuje, da bo te
prihranke odtehtalo povečanje davčne olajšave za konkurenčnost
in zaposlovanje (CICE), ki se v skladu s pravili ESR 2010 obravnava kot
javnofinančni odhodek in katere stroški so v letu 2014 ocenjeni na 11 milijard
EUR (0,4 % BDP). Na strani prihodkov sta prerazporeditev stopenj DDV,
izvedena 1. januarja, in podvojitev izrednega davka od dohodkov pravnih oseb,
ki so ga plačala velika podjetja, pozitivno vplivali na davčne
prihodke. Realna rast BDP in inflacija, ki sta bili nižji od
pričakovanega, skupaj s še vedno nizko elastičnostjo davčnih
prihodkov glede na BDP pa so negativno vplivale na davčne prihodke.
(16)     Strukturni primanjkljaj, ki
temelji na zimski napovedi Komisije iz leta 2015, naj bi se po ocenah znižal s
3,3 % BDP v letu 2013 na 2,9 % v letu 2014. Ob upoštevanju popravkov
potencialne rasti proizvodnje (+0,0 odstotne točke BDP) in izrednih
prihodkov (+0,2 odstotne točke BDP) navzdol v primerjavi z napovedjo ob
času izdaje priporočila Sveta letni fiskalni napor za leto 2014 znaša
0,6 % BDP. Pri popravku negativnega vpliva prehoda na ESR 2010 na stroške
plačljivih davčnih olajšav pa razvoj dogodkov, ki ne spada na
področje vladnega nadzora, pomeni oceno fiskalnega napora od zgoraj
navzdol v višini 0,7 % BDP, kar je nekoliko manj od priporočenega
napora v višini 0,8 % BDP. V primerjavi z gospodarskim scenarijem, na
katerem temelji priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, izvedeni dodatni
ukrepi na strani prihodkov skupaj z razvojem dogodkov na strani odhodkov,
prilagojenimi za ESR 2010, znašajo 1,1 % BDP, kar je v skladu z ravnijo,
ki se glede na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 šteje za potrebno,
tj. „nad 1 % BDP“. Kumulirani napor v obdobju 2013–2014 zato znaša
1,9 % BDP na podlagi popravljene spremembe strukturnega salda, kar je manj
od 2,1 % BDP, ki ga priporoča Svet. Na podlagi ocene od spodaj
navzgor je kumulirani napor malo nad 1,0 %, kar je v skladu z ravnijo, ki
jo Svet šteje za potrebno.
(17)     Razlika med oceno od zgoraj
navzdol in oceno od spodaj navzgor glede fiskalnega napora izhaja predvsem iz
popravka inflacije navzdol od junija 2013. Zlasti za leto 2014 je bila napoved
rasti deflatorja BDP popravljena navzdol za 0,9 odstotne točke med
priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 in zimsko napovedjo Komisije iz
leta 2015. Na davčne prihodke močno vplivajo popravki inflacije
navzdol. Za primerjavo, na javnofinančne odhodke, ki so Franciji pogosto
posledica predpisov, sprejetih v nominalnem smislu, manj vplivajo vmesni
popravki inflacije. Posledično poslabšanje nominalnega salda ni
popravljeno v izračunu strukturnega salda, ki upošteva samo proizvodno
vrzel v smislu obsega. Zato je ocena fiskalnega napora od zgoraj navzdol občutljiva
za popravke inflacije. V zvezi s kazalnikom od spodaj navzgor se lahko za donos
diskrecijskih ukrepov, sprejetih v letu 2014, šteje, da je nanj le nekoliko
vplivala inflacija, ki je bila nižja od pričakovane. Ker so bile nekatere
postavke javnofinančnih odhodkov pod nadzorom vlade prilagojene nižji
inflaciji, bi to lahko pozitivno vplivalo na kazalnik od spodaj navzgor. Vendar
je zlasti zaradi zamrznitve številnih javnofinančnih odhodkov v letu 2014
verjetno, da je bil celoten učinek popravka inflacije navzdol na popravek
od spodaj navzgor omejen.
(18)     Razpoložljivi dokazi ob
upoštevanju navedenega na splošno ne omogočajo zaključka o
učinkovitih ukrepih.
(19)     Delež javnega dolga v BDP, ki
je leta 2009 predstavljal 78,8 % BDP, se je od takrat hitro
povečal na 92,2 % v letu 2013. Po zimski napovedi Komisije iz
leta 2015 se bo delež javnega dolga še naprej povečeval v
časovnem obdobju, zajetem v napovedi, in naj bi leta 2014 dosegel
95,3 % BDP, leta 2015 97,1 %, leta 2016 pa
98,2 % BDP zaradi še vedno relativno visokih primanjkljajev sektorja
država in upočasnjene nominalne rasti BDP. Za prilagoditev stanj in
tokov se pričakuje, da bo negativno vplivala na razvoj dolga v
časovnem obdobju, zajetem v napovedi.
(20)     Na podlagi zimske napovedi
Komisije iz leta 2015 naj bi nominalni primanjkljaj po pričakovanjih v
letu 2015 dosegel 4,1 % BDP, kar je precej nad ciljem 2,8 % BDP iz
priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 in referenčno
vrednostjo 3 % BDP. Znatno poslabšanje proračunskega stanja zaradi
šibkejšega splošnega stanja gospodarstva v primerjavi s stanjem, na katerem
temelji priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, kaže, da je
revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU z novim
rokom za Francijo za odpravo čezmernega primanjkljaja upravičeno, kar
je skladno s pravili Pakta za stabilnost in rast.
(21)     Francoski organi so 21.
novembra 2014 Komisiji posredovali dopis, v katerem se je Francija zavezala
več strukturnim reformam za izvajanje priporočil za posamezne države
za leto 2014, ki jih je Svet izdal 8. julija 2014. Vlada je 12. decembra 2014
objavila program reform, ki opredeljuje prednostna področja reform do leta
2017. Ta program reform je bil potrjen v sporočilu o nacionalnem reformnem
programu, objavljenem 18. februarja 2015. Poleg tega so organi
predložili količinsko opredelitev pričakovanega makroekonomskega
vpliva glavnih strukturnih reform, ki se izvajajo od leta 2012. Glavne navedene
reforme vključujejo zlasti znižanje stroškov dela s CICE in dodatna
zmanjšanja prispevkov delodajalcev za socialno varnost v okviru pakta za
odgovornost in solidarnost (Pacte de responsabilité et de Solidarité).
Pričakuje se, da bodo ti ukrepi prispevali k spodbujanju rasti in
izboljšanju vzdržnosti javnih financ, zato se jih ne sme zmanjšati. Vendar bi
bilo treba za celoten učinek znižanj stroškov dela sprejeti dodatne
reforme trga dela, da se zmanjša togost plač. Poleg tega dodatne reforme,
ki jih je predstavila vlada, med drugim vključujejo pokojninsko reformo iz
leta 2014 ter ukrepe za reformo lokalnih organov, izboljšanje poslovnega okolja
in povečanje konkurenčnosti na področju storitev. Zlasti osnutek
zakona o rasti in gospodarski dejavnosti obravnava pomisleke glede konkurence
pri pravnih poklicih, odpira sektor avtobusnega prevoza, zmanjšuje vstopne ovire
v trgovini na drobno in blaži pravila za delo v nedeljo. Hkrati predvideva tudi
reformo postopkov za posamezne spore v zvezi z odpustitvijo. Skupaj naj bi
strukturne reforme, uvedene od leta 2013, prispevale k gospodarski rasti in
dolgoročni vzdržnosti javnih financ. Vendar se količinska
opredelitev, ki so jo predložili organi, in sicer da bodo te reforme
povečale BDP za 3,3 odstotne točke do leta 2020, vseeno zdi
precenjena.
(22)     Informacije in zaveze, ki so
jih francoski organi predložili v zvezi s strukturnimi reformami, pomenijo
korak v pravo smer glede na zahteve iz Sporočila Komisije COM(2015) 12  z
dne13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti
prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast“, da bi
lahko Francija izkoristila podaljšanje roka za odpravo čezmernega
primanjkljaja za več kot eno leto. Kljub temu pa je Komisija v svojem
sporočilu „Evropski semester 2015: izzivi rasti, preprečevanje in
odpravljanje makroekonomskih neravnotežij ter rezultati poglobljenih pregledov
v okviru Uredbe (EU) št. 1176/2011“ poudarila omejen odziv Francije na
prejšnja priporočila glede makroekonomskih neravnotežij ter sklenila, da
ima Francija čezmerna neravnotežja, ki zahtevajo posebno spremljanje in
odločno ukrepanje politike. Komisija bo maja ob upoštevanju ambicioznosti
nacionalnega reformnega programa in drugih zavez, predstavljenih do tega
datuma, premislila, ali naj Svetu priporoči sprejetje priporočil v
skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1176/2011, v katerih se ugotovi
obstoj čezmernega neravnotežja in Franciji priporoči sprejetje
popravljalnih ukrepov, ki se določijo v načrtu popravljalnih ukrepov.
Strukturne reforme so bistvene za odpravo čezmernih neravnotežij in
krepitev potenciala rasti ter tudi za zagotovitev vzdržnosti javnih financ.
(23)     Odobritev dodatnega leta
Franciji, ki je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97, bi bila
prezahtevna v sedanjem šibkem gospodarskem okolju, saj bi se moral
povprečni letni strukturni saldo v letih 2015 in 2016 izboljšati za
več kot 1,0 % BDP, kar v obdobju 2013–2015 presega povprečni
letni napor iz priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. Na
podlagi zimske napovedi Komisije iz leta 2015 bi takšna prilagoditev zelo
negativno vplivala na rast v letih 2015 in 2016. Iz tega razloga ter ob
upoštevanju načrtov strukturnih reform, ki jih je napovedala Francija, in
pričakovanega nacionalnega reformnega programa, ki je v skladu z navedenim
sporočilom z dne 13. januarja 2015, se zdi primerno, da se
Franciji podaljša rok za odpravo čezmernega primanjkljaja za dve leti.
Francoski organi bi morali zagotoviti, da bodo sprejete in načrtovane
reforme v celoti izvedene in po potrebi okrepljene. V skladu z zgoraj navedenim
sporočilom z dne 13. januarja 2015 bo Komisija v primeru, da Francija ne
bo izvedla ambicioznega programa reform, pri ocenjevanju učinkovitih
ukrepov v odgovor na to priporočilo to obravnavala kot oteževalno
okoliščino.
(24)     Zagotovitev dveh dodatnih let
Franciji bi določila cilje za nominalni primanjkljaj v višini
4,0 % BDP za leto 2015, 3,4 % BDP za leto 2016 in
2,8 % BDP za leto 2017. Dejansko letno izboljšanje strukturnega
proračunskega salda bi znašalo 0,5 % BDP v letu 2015,
0,8 % v letu 2016 in 0,9 % v letu 2017. Tako bi bila
prilagoditev za leto 2015 0,2 odstotne točke višja od 0,3-odstotnega
izboljšanja BDP v strukturnem saldu, ki se pričakuje glede na zimsko
napoved Komisije iz leta 2015. V osnovnem scenariju za leti 2015 in 2016 iz
zimske napovedi Komisije iz leta 2015 se ocenjuje, da bodo ukrepi, upoštevani
na strani prihodkov, znašali 0,1 % oz. –0,1 % BDP. Diskrecijski
ukrepi za leto 2017 iz razširjene napovedi znašajo –0,2 % BDP. Ti
vključujejo napovedano odpravo socialnega solidarnostnega prispevka
podjetij (contribution sociale de solidarité des sociétés) in postopno
znižanje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb.
(25)     Za doseganje proračunskih
ciljev je ključnega pomena, da organi v celoti izvedejo že napovedane
ukrepe za leto 2015 ter hitro določijo, sprejmejo in izvedejo dodatne
ukrepe, ki so potrebni za dosego proračunskih ciljev v letih 2015, 2016 in
2017. Zlasti je treba za leti 2016 in 2017 opredeliti večino ukrepov, na
katerih temelji zaveza, ki jo je sprejela Francija za zmanjšanje predvidenega
trenda javnofinančnih odhodkov za 50 milijard EUR do leta 2017. Na splošno
bo treba stanje natančno spremljati, organi pa bi morali biti pripravljeni
sprejeti popravljalne ukrepe v primeru višjih odhodkov od načrtovanih ali
rezultatov diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, ki bi bili slabši od
pričakovanih –
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
(1)
Francija bi morala najpozneje do leta 2017
odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.
(2)
Francija bi morala doseči cilj za nominalni
primanjkljaj, ki znaša 4,0 % BDP za leto 2015,
3,4 % BDP za leto 2016 in 2,8 % za leto 2017, kar je v
skladu z zagotavljanjem izboljšav strukturnega salda v višini
0,5 % BDP za leto 2015, 0,8 % za leto 2016 in
0,9 % za leto 2017. To bi glede na razširjeno zimsko napoved Komisije
iz leta 2015 zahtevalo dodatne ukrepe v višini 0,2 % BDP v letu 2015,
1,2 % BDP v letu 2016 in 1,3 % BDP v letu 2017.
(3)
Francija bi morala v celoti izvesti že sprejete
ukrepe za leto 2015 in do konca aprila 2015 zagotoviti dodatni fiskalni
napor, kot je določeno v odstavku (2). To bi zahtevalo
določitev, sprejetje in izvedbo dodatnih strukturnih diskrecijskih ukrepov
v višini 0,2 % BDP, da se premosti razlika s priporočenim
izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,5 % BDP za leto 2015.
(4)
Francija bi morala okrepiti prizadevanja za
opredelitev možnosti varčevanja v vseh podsektorjih sektorja država, tudi
na ravni socialne varnosti in lokalne uprave, in za zmanjšanje primanjkljaja
uporabiti vse izredne prihodke. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi
morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država in ne bi
smeli negativno vplivati na izboljšanje konkurenčnosti francoskega
gospodarstva.
(5)
Svet je določil 10. junij 2015 kot rok, do
katerega mora Francija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s
členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno
poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
Francija bi morala podrobno poročati o (i) dodatnih strukturnih
diskrecijskih ukrepih v višini 0,2 % BDP, ki so bili sprejeti za dosego
priporočenega izboljšanja strukturnega salda v letu 2015, in (ii)
navedenih ključnih proračunskih ukrepih za dosego ciljev v letih 2016
in 2017. Zakon o načrtovanju javnih financ (Loi de programmation des
finances publiques) bi bilo treba posodobiti, da bo odražal novo
prilagoditveno pot. Francoski organi bi morali pred rokom zagotoviti predhodno
neodvisno oceno ključnih ukrepov, ki je osnova za prilagoditev za leti
2016 in 2017.
(6)
Francija bi morala poročati Komisiji in
Ekonomsko-finančnemu odboru, kot je določeno v členu 10
Uredbe Sveta (EU) št. 473/2013, v skladu s specifikacijami iz Delegirane
uredbe Komisije (EU) št. 877/2013. Poročilo bi bilo treba prvič
predložiti do 10. decembra 2015 ter nato vsakih šest mesecev. Poročila,
predložena 10. decembra, bi morala vsebovati posodobljen predlog
proračuna v odziv na mnenje Komisije o osnutku proračunskega
načrta za leto 2016. Poročilo, predloženo do 10. junija, bi
moralo posodobiti in nadalje opredeliti podrobne informacije o posebnih
proračunskih ukrepih, načrtovanih ali sprejetih za dosego
priporočenega izboljšanja strukturnega salda za naslednje leto in za
zagotovitev pravočasne in trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja
v danem roku.
Francija poroča o načrtu reform,
predstavljenem v objavljenem sporočilu z dne
18. februarja 2015,  ki ga bo dopolnila v nacionalnem reformnem
programu ter ki se bo dosledno izvajal z namenom izboljšanja obetov glede rasti
in prispevanja k dolgoročni vzdržnosti javnih financ.
Pomembno bo podpreti konsolidacijo javnih
financ z izvajanjem celovitih in ambicioznih strukturnih reform v skladu s
priporočili Sveta, naslovljenimi na Francijo v okviru evropskega semestra,
zlasti s tistimi, ki zadevajo postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

To priporočilo je naslovljeno na
Francosko republiko.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik
[1]               UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
[2]               Vsi dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim
primanjkljajem Francije so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–2017

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/91

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–2017
   2012/C 219/27
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) ter člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2011 ter dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. 14. februarja 2012 je Komisija na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je Odbor za socialno zaščito pozval, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Združeno kraljestvo je 30. aprila 2012 predložilo konvergenčni program, ki zajema obdobje 2011–2012 do 2016–2017, in nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Komisija je v poglobljenem pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 proučila tudi, ali so Združeno kraljestvo prizadela makroekonomska neravnotežja. Komisija je v svojem poglobljenem pregledu ugotovila, da ima Združeno kraljestvo težave z notranjim neravnotežjem, ki pa ni čezmerno.

               (9)

               V skladu z odstavkom 4 Protokola (št. 15) v zvezi z nekaterimi določbami, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, za Združeno kraljestvo ne velja obveznost preprečevanja prekomernega proračunskega primanjkljaja iz člena 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, razen če sprejme euro. Odstavek 5 Protokola določa, da si Združeno kraljestvo prizadeva preprečiti čezmerni proračunski primanjkljaj. Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil, da ima Združeno kraljestvo čezmeren primanjkljaj.

               (10)

               Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten. Namen proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je izvajanje potrebne fiskalne konsolidacije, da se dosežejo cilji fiskalne strategije vlade glede neto dolga in ciklično prilagojenega tekočega računa plačilne bilance. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja, kot ga predvideva Pakt za stabilnost in rast. V skladu s projekcijami programa naj bi bil čezmerni primanjkljaj odpravljen leto dni pozneje, kot je bilo določeno v priporočilu Sveta z dne 2. decembra 2009. Javnofinančni primanjkljaj naj bi v obdobju 2014–2015, tj. do roka, ki ga je določil Svet, znašal 4,4 % BDP, kar na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) pomeni povprečno fiskalno konsolidacijo v višini 1,25 % BDP v obdobju 2010–2011 do 2014–2015, to pa je pod konsolidacijo 1¾ %, ki jo določa priporočilo Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju. Čeprav se vlada ni oddaljila od svoje strategije fiskalne konsolidacije, ki se je na začetku na podlagi prejšnjih makroekonomskih projekcij zdela zadostna za doseganje ciljev postopka o čezmernem primanjkljaju, pa je na fiskalni položaj in napovedi vplivalo poslabšanje obetov glede gospodarske rasti. Ukrepi glede prihodkov so v poteku prilagoditve fiskalne konsolidacije močno osredotočeni na začetek programa. Do konca obdobja 2011–2012 je bilo dosežene skoraj 40 % skupne letne fiskalne konsolidacije, načrtovane za obdobje 2010–2011 do 2014–2015, vključno s 30-odstotnim znižanjem porabe in dvotretjinskim povečanjem neto davkov. Možnosti dodatnih prihodkov zaradi večje učinkovitosti davčnega sistema na podlagi pregleda strukture stopenj DDV še niso dovolj raziskane.
               Po konvergenčnem programu naj bi bil javnofinančni primanjkljaj v obdobju 2011–2012 8,3 % BDP, v obdobju 2012–2013 5,9 % BDP, v obdobju 2013–2014 6,0 % BDP, v obdobju 2014–2015 4,4 % BDP, v obdobju 2015–2016 2,9 % BDP, v obdobju 2016–2017 pa 1,2 % BDP. Te ocene so nekoliko nižje od ocen služb Komisije, ki je v napovedi iz pomladi za obdobje 2012–2013 predvidevala primanjkljaj v višini 6,1 % BDP (ki bi brez predvidenega enkratnega prenosa pokojninskih pravic znašal 7,9 %), za obdobje 2013–2014 pa primanjkljaj v višini 6.5 %. Oceni se razlikujeta zaradi slabših napovedi rasti in prilagoditev s strani Eurostata v primerjavi s podatki Združenega kraljestva. Vlada je v poročilu iz jeseni 2011 prilagodila svoj fiskalni načrt, tako da je dala prednost odhodkom, ki pospešujejo rast, vendar naj bi se naložbe javnega sektorja do 2014–2015 še vedno močno zmanjšale. Javni dolg je za obdobje 2013–2014 napovedan na 94,7 %, v obdobju 2014–2015 pa naj bi dosegel najvišjo točko.

               (11)

               Obdobje pred krizo je bilo zaznamovano s pregrevanjem stanovanjskega trga z rekordnim razmerjem med cenami nepremičnin in dohodki zaradi vedno večjega pomanjkanja stanovanj, kar je vodilo k visokim hipotekarnim dolgovom. V skladu s poglobljenim pregledom Komisije velika zadolženost gospodinjstev pomeni notranje neravnotežje v gospodarstvu Združenega kraljestva. Zaradi visokega deleža hipotek z variabilno obrestno mero je finančni položaj gospodinjstev ranljiv zaradi večanja obrestnih mer, kar ima lahko prek finančnega sektorja posreden destabilizacijski učinek na gospodarstvo kot celoto. Stalno in občutno zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev je verjetno le, če se cene nepremičnin znižajo glede na razpoložljivi dohodek. Če pa bi nominalne cene nepremičnin hitro padle, bi lahko veliko gospodinjstev zaradi tega imelo negativen lastniški kapital. Stanovanjska gradnja je rekordno nizka tako zaradi sistema restriktivnega načrtovanja kot tudi cikličnih pomanjkljivosti, širša dejavnost na trgu stanovanjskih nepremičnin pa je še vedno počasna. Novembra 2011 je vlada objavila stanovanjsko strategijo za Anglijo, katere namen je omogočiti povečanje stanovanjske gradnje, neto učinek novega sistema razvoja nepremičnin pa je še vedno precej negotov. Stanovanjska strategija prav tako ne obravnava vprašanja obdavčitve nepremičnin, ki je v Združenem kraljestvu kombinacija regresivnega periodičnega davka (council tax – občinski davek) in progresivnega davka na promet nepremičnin (Stamp Duty Land Tax: SDLT), ki bi lahko vplivala na cikličen razvoj proračunskih prihodkov in finančno stabilnost. V proračunu za leto 2012 so bile stopnje SDLT nekoliko prilagojene, na splošno pa so bile spremembe na tem področju le majhne.

               (12)

               Združeno kraljestvo se sooča z vedno večjimi izzivi v povezavi z brezposelnostjo in udeleženostjo na trgu dela. Stopnja brezposelnosti v Združenem kraljestvu znaša trenutno 8,4 %. Brezposelnost mladih je mnogo višja, 22,2 %, več kot 38 % brezposelnih pa je mlajših od 25 let. Poleg tega 17,7 % mladih (16–24 let) ni nezaposlenih niti vključenih v izobraževanje ali usposabljanje. Zaposlovanje v zasebnem sektorju se počasi povečuje, vendar ne dovolj, da bi izravnalo zmanjšanje zaposlovanja v javnem sektorju in naraščanje delovne sile. Združeno kraljestvo ima preveč nizko kvalificiranih delavcev, po katerih se povpraševanje zmanjšuje, ter premalo delavcev s poklicnimi in tehničnimi veščinami in znanjem na visoki ravni, ki so zlasti potrebni v proizvodnih in izvoznih sektorjih, kjer je uspešnost Združenega kraljestva relativno slaba. Glavni poudarek politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja je na osnovnih veščinah in znanjih ter kvalifikacijah 2. stopnje, gospodarstvo pa vedno bolj zahteva višje stopnje kvalifikacij. V Združenem kraljestvu je poleg tega še vedno relativno veliko odraslih s slabo bralno in numerično pismenostjo, ki niso v dobrem položaju, da bi ustrezno izkoristili možnosti poklicnega usposabljanja. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja se je od leta 2005 povečala za 3,3 odstotne točke in znaša 14,9 %, kar je nad povprečjem EU.. Za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja je pomembna neprekinjena podpora družinam z nizkimi dohodki.

               (13)

               Vlada izvaja program reforme socialnega skrbstva, da se več ljudem omogoči dostop do dela, ob tem pa podpira najbolj ranljive. „Univerzalni kredit“, katerega namen je poenostaviti sistem nadomestil, se še ne izvaja, vendar obstaja precejšnje tveganje, da bodo pozitivne učinke novih politik na področju zaposlovanja in dohodkov več kot izravnali manjši zneski, ki so na voljo za nadomestila, tako da bi se lahko revščina povečala, zlasti za družine z otroki. Po neodvisnih ocenah bo absolutna revščina otrok v letih 2020–2021 dosegla najvišjo stopnjo v obdobju po 2001–2002, vlada pa ne bo dosegla ciljev glede zmanjšanja revščine otrok iz zakona o revščini otrok. Nezadostna dostopnost otroškega varstva, zlasti za družine z nizkimi dohodki, še vedno predstavlja problem, vlada pa še ni pripravila ustreznih načrtov za reševanje tega vprašanja. Tudi nižanje otroških dodatkov bi lahko stanje še poslabšalo.

               (14)

               Pogoji financiranja so še vedno strogi, zlasti za mala in srednja podjetja, neto posojanje podjetjem pa je bilo leta 2011 negativno. Raziskave kažejo, da velikemu številu malih in srednjih podjetij primanjkuje posojil, morebitni izzivi pa so tudi na strani povpraševanja. Poleg tega je dostop do nebančnih posojil še vedno v veliki meri omejen na večja podjetja, konkurenca v bančništvu pa je omejena. Kljub ukrepom, ki so jih sprejeli organi za izboljšanje tega stanja, Breedonova delovna skupina za alternativne vire financiranja za naslednjih pet let napoveduje precejšnje pomanjkanje financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja.

               (15)

               Združeno kraljestvo se sooča z izzivom, da mora izboljšati prometno in energetsko infrastrukturo, kar je povezano s postavljanjem temeljev za dolgoročno rast in konkurenčnost ter odpravljanjem vzrokov za pomanjkljivo zunanjo konkurenčnost v proizvodnih sektorjih v Združenem kraljestvu. Združeno kraljestvo potrebuje znatne naložbe za posodobitev zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, saj mora zamenjati velik del obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki se bodo zaprle v naslednjem desetletju, ter izpolniti obveznost glede energije iz obnovljivih virov in strožje standarde glede zmanjšanja emisij ogljika. Zmogljivosti in kakovost omrežja prometnega sektorja Združenega kraljestva so pomanjkljive, kar bi lahko imelo negativen učinek na cilj vlade glede preusmeritve gospodarstva Združenega kraljestva v naložbe in izvoz. V okviru strategije vlade za fiskalno konsolidacijo se bodo neto naložbe javnega sektorja do obdobja 2014–2015 močno zmanjšale, zaradi česar bi se lahko pritiski v prometni infrastrukturi še poslabšali, če ne bodo zagotovljeni drugi viri financiranja.

               (16)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform ter predstavila poglobljeni pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 6 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju rezultatov poglobljenega pregleda, ki ga je izvedla Komisija v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilih v točkah 2, 3 in 6 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               V celoti izvede proračunsko strategijo za proračunsko obdobje 2012–2013 in pozneje ob podpori dovolj podrobno opredeljenih ukrepov, da se zagotovi pravočasna odprava čezmernega primanjkljaja na vzdržen način in doseganje strukturne prilagoditve, določene v priporočilih Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju, ter da se začne vztrajno zmanjševati delež javnega dolga. Ob okrepitvi proračunske strategije za finančno obdobje 2013–2014 in pozneje se da prednost izdatkom, ki pospešujejo rast, da se prepreči tveganje negativnega učinka nadaljnjega slabšanja srednjeročnih obetov glede rasti na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

               2.

               Odpravi destabilizacijski učinek visokih in nestanovitnih cen stanovanj ter zadolženosti gospodinjstev z izvedbo obsežnega programa reforme stanovanjskega trga, da se poveča stanovanjska ponudba ter ublažita problema cenovne dostopnosti in potrebe po državnih subvencijah za stanovanja. Sprejme nadaljnje reforme stanovanjskega trga, vključno s trgom hipotekarnih posojil in trgom najemnih stanovanj, finančne regulacije in davka na nepremičnine, da se preprečijo prevelika nestabilnost in izkrivljanja stanovanjskega trga.

               3.

               Še naprej izboljšuje zaposljivost mladih, zlasti tistih, ki niso vključeni v nobeno izobraževanje ali usposabljanje in niso zaposleni, tudi tistimi, ki so vključeni v program „Youth Contract“. Zagotovi, da se bo več mladih vključevalo v vajeniške programe, da bodo ti programi ustrezno osredotočeni na znanja in veščine na višji ravni ter vključevali več malih in srednje velikih podjetij. Sprejme ukrepe za zmanjšanje visokega deleža mladih med 18. in 24. letom starosti z zelo slabimi osnovnimi veščinami in znanji.

               4.

               Pospeši uvedbo ukrepov za lažjo vključitev ljudi iz gospodinjstev brez oseb z zaposlitvijo na trg delovne sile. Zagotovi, da zaradi načrtovanih reform socialnega skrbstva ne bo narasla revščina otrok. V celoti izvede ukrepe, namenjene izboljšanju dostopnosti otroškega varstva.

               5.

               Nadalje izboljša razpoložljivost bančnega in nebančnega financiranja za zasebni sektor, zlasti za mala in srednja podjetja. Spodbuja konkurenco v bančnem sektorju, zlasti z ukrepi za zmanjšanje ovir za vstop, povečanje preglednosti in lažjo zamenjavo banke, kot priporoča Neodvisna komisija za bančništvo, ter prouči načine za izboljšanje dostopa do tveganega in rizičnega kapitala in drugih oblik nebančnih posojil.

               6.

               Izvaja dolgoročno strategijo za izboljšanje zmogljivosti in kakovosti omrežne infrastrukture Združenega kraljestva, vključno z ukrepi za razbremenitev pritiskov v prometnem in energetskem omrežju s spodbujanjem učinkovitejšega in strožjega načrtovanja in odločanja ter ustrezno ureditvijo javnega ali zasebnega financiranja.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (4)  UL C 217, 23.7.2011, str. 12.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za obdobje 2012–2016

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/31

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za obdobje 2012–2016
   2012/C 219/09
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (4) v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2011 ter dal mnenje o posodobljenem programu za stabilnost Francije za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v Paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost oziroma konvergenco in nacionalne programe reform.

               (9)

               Francija je 4. maja 2012 predložila posodobljen program za stabilnost za obdobje 2012–2016, 13. aprila 2012 pa nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Komisija je v poglobljenem pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 proučila tudi, ali so Francijo prizadela makroekonomska neravnotežja. Ugotovila je, da ima Francija težave z neravnotežjem, ki pa ni čezmerno.

               (10)

               Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, optimističen. Službe Komisije so v napovedi iz pomladi 2012 napovedale, da bo rast BDP v letu 2012 dosegla 0,5 %, leta 2013 pa 1,3 %, medtem ko program za stabilnost napoveduje 0,7 oziroma 1,75-odstotno rast. Po primanjkljaju, ki je bil s 5,2 % BDP v letu 2011 boljši od pričakovanega, program za stabilnost načrtuje njegovo znižanje na 3 % v letu 2013, tj. do roka, ki ga je Svet določil za odpravo čezmernega primanjkljaja, in nato nadaljevanje konsolidacije, leta 2016 pa naj bi bil proračun uravnotežen. Srednjeročni proračunski cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu naj bi bil dosežen v obdobju programa za stabilnost. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je načrtovana povprečna letna fiskalna prilagoditev v obdobju 2010–2013 skladna s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009. V obdobju 2014–2016 naj bi bil v strukturnem smislu dosežen letni napredek pri doseganju srednjeročnega cilja, enakovreden nadaljnjim 0,7 % BDP. V skladu s programom za stabilnost naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Potek prilagoditve, predstavljen v programu za stabilnost, je izpostavljen tveganjem. Makroekonomski scenarij bi se lahko izkazal za manj ugodnega, kot so napovedale službe Komisije v svoji napovedi iz pomladi 2012.
               Ukrepi niso dovolj podrobno opredeljeni, da bi dosegli cilje za leto 2013 in pozneje ter priporočeno povprečno letno fiskalno prilagoditev. Poleg tega so dosedanji rezultati Francije pri doseganju ciljev glede izdatkov mešani. Zato ni mogoče zagotoviti, da bo čezmerni primanjkljaj do leta 2013 odpravljen, če načrtovani ukrepi ne bodo dovolj podrobno določeni in po potrebi sprejeti dodatni ukrepi. Delež dolga je leta 2011 znašal 85,8 % BDP, leta 2013 naj bi dosegel 89,2 %, leta 2016 pa naj bi padel na 83,2 %. V skladu s programom za stabilnost bo cilj glede zmanjšanja dolga dosežen konec prehodnega obdobja (leta 2016).

               (11)

               Čeprav so bili v drugi polovici leta 2011 in februarja 2012 sprejeti dodatni ukrepi za konsolidacijo, je izvajanje fiskalne konsolidacije še vedno velik izziv. Za ponovno vzpostavitev vzdržnega fiskalnega položaja se je treba izogibati odstopanjem pri odhodkih z okrepljeno fiskalno prilagoditvijo na podlagi v celoti opredeljenih ukrepov. Poleg tega bi morala Francija izkoristiti priložnosti za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja, da se v skladu z načrti olajša odpravljanje čezmernega primanjkljaja. Kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ in primernost prihodnjih pokojnin, se postopoma uvaja pokojninska reforma iz leta 2010. Vendar pa ni nujno, da bo sistem do leta 2018, kot je bilo načrtovano, uravnotežen, če bosta zaposlovanje in rast manjša od pričakovanih, po letu 2020 pa bo verjetno v primanjkljaju. Poleg tega novi usmerjevalni odbor, ki je bil ustanovljen za izdajanje letnih mnenj o finančnih razmerah v okviru različnih pokojninskih shem in pogojih, potrebnih za zagotovitev uravnoteženih računov do leta 2018, v letu 2011 ni izdal mnenja, zaradi česar je težko oceniti vzdržnost pokojninskega sistema.

               (12)

               Delovanje francoskega trga dela bi se izboljšalo z nadaljnjim zmanjšanjem njegove razdrobljenosti. Pogodba o varnosti zaposlitve (contrat de sécurisation professionnelle: CSP), ki je bila uvedena z zakonom iz julija 2011 in združuje dve obstoječi pogodbi, breme svetovanja v primeru odpuščanja zaradi presežkov nalaga javnim zavodom za zaposlovanje (Pôle emploi). To je pozitiven, ampak omejen ukrep. Sprejetih je bilo tudi več ukrepov za zagotovitev prožnega delovnega režima za družbe, ki so začasno v težavah, oziroma so taki ukrepi v obravnavi. Ti ukrepi pa se ne nanašajo posebej na razdrobljenost trga dela. Poleg tega je iz pregleda zakonodaje o varnosti zaposlitve razvidno, da postopek za posamezne odpustitve še vedno pomeni negotovost in morebitne visoke stroške za delodajalce. Zagotoviti je treba, da kakršne koli spremembe minimalne plače spodbujajo zaposlovanje, zlasti manj usposobljenih in neizkušenih delavcev.

               (13)

               Po pokojninski reformi so korak v pravo smer ukrepi za spodbujanje zaposlovanja starejših, vključno z zahtevo, da morajo družbe izvajati aktivno upravljanje starosti zaposlenih. Vendar pa so povezani akcijski načrti na splošno premalo ambiciozni in ne vključujejo ukrepov v zvezi z, na primer, skrajševanjem delovnega časa ali ponudbo delovnih mest, posebej prilagojenih starejšim. Poleg tega lahko nekateri vidiki sistema nadomestil za brezposelnost za starejše (trajanje) pomenijo le omejeno spodbudo za delo. Potrebna je ambicioznejša strategija na področju izobraževanja odraslih, da se poveča njihova zaposljivost.

               (14)

               Za odpravljanje brezposelnosti mladih so se francoski organi zavezali, da bodo do leta 2015 povečali število vajeništev s 600 000 na 800 000. V letih 2011 in 2012 je bilo uvedenih več ukrepov za povečanje števila vajeništev v družbah, zvišale pa so se tudi kazni za družbe, ki se tega ne držijo. Kljub tem ukrepom je skupno število vajeništev še vedno veliko manjše od ciljnega. Zdi se, da je treba bolje uskladiti potrebe mladih in potrebe družb. Za politike, ki obravnavajo brezposelnost mladih, bi bila tako bolj koristna večja skladnost med znanji in veščinami, pridobljenimi v izobraževalnem sistemu, in potrebami trga dela.

               (15)

               Združitev agencije za zaposlovanje (ANPE) in agencije, ki ureja nadomestila za brezposelnost (UNEDIC), v eno telo (Pôle emploi) še ne dosega pričakovanih rezultatov, kar zadeva učinkovitost in kakovost storitev. Novi večletni tristranski sporazum o delovanju in storitvah Pôle emploi za obdobje 2012–2014, podpisan januarja 2012 (med vlado, socialnimi partnerji in Pôle emploi), je korak v pravo smer. Vendar je še vedno treba določiti številne cilje, zaradi česar je na tej stopnji težko oceniti, kako ambiciozna je reforma. Verodostojnost reforme zmanjšujejo tudi proračunske omejitve in omejitve na področju človeških virov, s katerimi se soočajo javni zavodi za zaposlovanje.

               (16)

               Februarja 2012 je Francija sprejela povečanje DDV na 21,2 %, tj. za 1,6 odstotne točke, ter povečanje socialnih dajatev na kapitalske dohodke in kapitalski dobiček na 15,5 %, tj. za 2 odstotni točki, da se nadomestijo nižji prispevki delodajalcev za socialno varnost. Nova vlada je najavila namero, da ta ukrep revidira in v letu 2012 sprejme fiskalno reformo. To je ustrezen ukrep za uvedbo bolj uravnoteženega davčnega sistema, ki davčno breme preusmerja z dela. Kot ugotavlja Komisija v svojem poglobljenem pregledu o makroekonomskih neravnovesjih, bi lahko prispeval k izboljšanju stroškovne konkurenčnosti francoskega izvoza, kar bi lahko imelo pozitiven učinek na dobičkonosnost podjetij, dolgoročno pa tudi na naložbe in necenovno konkurenčnost. Vendar je reforma osredotočena preveč ozko. Kljub prizadevanjem za zmanjšanje davčnih izdatkov te spremljajo povišanja davčnih stopenj, zaradi česar se že tako visoko davčno breme za delo še povečuje. Kar zadeva davčne prilive iz okoljskega davka, ima Francija drugo najnižjo stopnjo v EU, kar pomeni, da obstajajo možnosti za povečanje tega davka. In končno, medtem ko je Francija v letu 2011 ocenila učinkovitost raznih davčnih izdatkov pri doseganju ciljev glede zaposlovanja ali socialnih ciljev, je še vedno treba pregledati zlasti nekatere nižje stopnje DDV.

               (17)

               Sprejetih je bilo več reform za poenostavitev poslovnega okolja in odpravo omejitev za nekatere regulirane stroke in poklice, vendar pa ne odpravljajo ovir za vstop in omejevalnega ravnanja pri mnogih drugih (npr. v veterini, taksi službah, zdravstvu, pravniških poklicih, vključno z notarji). Zato je potreben bolj horizontalen in sistematičen pregled preostalih omejevalnih ravnanj v reguliranih poklicih, da se ocenita njihova potrebnost in sorazmernost. Kar zadeva maloprodajni sektor, je treba distributerjem dovoliti, da sami določajo cene in druge poslovne pogoje, tako da so potrošnikom na voljo nižje cene. Potrošniki bi imeli koristi tudi od drugih ukrepov za spodbujanje konkurence v tem visoko koncentriranem sektorju, na primer od odprave ali pregleda omejitev prostorskega načrtovanja in racionalizacije postopkov za vzpostavitev novih prodajnih točk.

               (18)

               V nekaterih omrežnih panogah (grosistična dobava električne energije, železniški sektor) je treba povečati intenzivnost konkurence, saj so imele dosedanje reforme teh sektorjev le delne rezultate. Trg električne energije ostaja eden najbolj koncentriranih v Uniji. Čeprav ima zakon o novi organizaciji trga električne energije (zakon NOME) pozitiven učinek na konkurenco, so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje dostopa alternativnih operaterjev do zmogljivosti za proizvodnjo energije v Franciji, na primer hidroelektrarn. V železniškem prometu obstajajo ovire za vstop novih družb na trg tako v tovornem prometu kot tudi mednarodnem potniškem prometu; v tovornem prometu ostajajo tudi tehnične ovire za nediskriminatoren dostop.

               (19)

               Francoski delež na izvoznih trgih se je med letoma 2005 in 2010 zmanjšal za 19,4 %, kar pomeni eno največjih zmanjšanj pri državah članicah in je močno nad pragom iz poročila o mehanizmu opozarjanja, ki ga je Komisija sprejela 14. februarja 2012. V poglobljenem pregledu za Francijo so službe Komisije ugotovile, da so izgube deležev na izvoznih trgih posledica zmanjšanja stroškovne in necenovne konkurenčnosti, zlasti slednje. Zlasti naraščajoči stroški dela na enoto postavljajo dobičkonosnost francoskih družb pod pritisk in omejujejo njihove zmožnosti za rast, izvajanje ustreznih naložb za izboljšanje uspešnosti in za inovacije. Politike, sprejete za spodbujanje inovacij v zasebnem sektorju, je treba spremljati in dopolnjevati z ukrepi za ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti francoskih družb.

               (20)

               Francija je sprejela številne zaveze v okviru Pakta „euro plus“. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti in krepitev vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz Pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

               (21)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo francoske ekonomske politike. Ocenila je program za stabilnost in nacionalni program reform ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 5 v nadaljevanju.

               (22)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju.

               (23)

               Svet je ob upoštevanju rezultatov temeljitega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilih v točkah 2, 4 in 5 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Francija v obdobju 2012–2013 ukrepa, tako da:

               1.

               Okrepi in izvaja proračunsko strategijo za leto 2012 in pozneje ob podpori dovolj podrobno opredeljenih ukrepov, zlasti na strani odhodkov, da se zagotovi odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2013 in doseganje strukturne prilagoditve, določene v priporočilih Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju. Nato zagotovi ustrezno strukturno prilagoditev, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke, ter zagotovi zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga. Nadaljuje pregled vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema in po potrebi sprejme dodatne ukrepe.

               2.

               V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami uvede nadaljnje reforme za odpravljanje razdrobljenosti trga dela s pregledom nekaterih vidikov zakonodaje o varnosti zaposlitve, zlasti v zvezi s posameznimi odpustitvami; še naprej zagotavlja, da gibanje minimalne plače podpira ustvarjanje novih delovnih mest in konkurenčnost; sprejme ukrepe za povečanje vključenosti odraslih v vseživljenjsko učenje.

               3.

               Sprejme ukrepe v zvezi s trgom dela, da zagotovi daljšo zaposlenost starejših; izboljša zaposljivost mladih, zlasti tistih, pri katerih je tveganje za brezposelnost največje, z zagotavljanjem npr. številnejših in boljših programov vajeništva, ki bodo učinkovito zadovoljili njihove potrebe; pospeši programe aktivne politike zaposlovanja in zagotovi večjo učinkovitost javnih zavodov za zaposlovanje pri individualnem svetovanju.

               4.

               Sprejme nadaljnje ukrepe za uvedbo enostavnejšega in bolj uravnoteženega davčnega sistema, pri čemer davčno breme prenese z dela na druge oblike obdavčitve, ki manj ovirajo rast in zunanjo konkurenčnost, zlasti okoljski davek in davek na potrošnjo; nadaljuje prizadevanja za zmanjšanje in racionalizacijo davčnih izdatkov (zlasti tistih, ki spodbujajo zadolženost); pregleda učinkovitost sedanjih nižjih stopenj DDV pri podpori rasti in ustvarjanju novih delovnih mest.

               5.

               Prizadeva si za odpravo neupravičenih omejitev za regulirane stroke in poklice, zlasti v storitvenem in maloprodajnem sektorju; sprejme nadaljnje korake za liberalizacijo omrežnih panog, zlasti grosističnega trga električne energije, razvije zmogljivosti za medsebojno povezovanje na področju energije ter olajša vstop novih operaterjev na trg v sektorjih tovornega prometa in mednarodnega potniškega prometa.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (3)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (4)  UL C 213, 20.7.2011, str. 8.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.