Pomembno pravno obvestilo

|

52005SC1032

Priporočilo Komisije Svetu o pooblastitvi Komisije za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja  /* SEK/2005/1032 končno */

	[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |Bruselj, 29.07.2005SEC(2005) 1032 končnoPRIPOROČILO KOMISIJE SVETUo pooblastitvi Komisije za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja1. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUMkontekst predlogaTa predlog temelji tako na politiki EU na področju visokega šolstva, ki stremi k uveljavitvi šolstva v svetovnem merilu kot pojma pomembnosti in odličnosti, kot na odnosih med EU in ZDA, ki naj bi okrepili sodelovanje na področju izobraževanja.Izobraževanje je postalo bistven del lizbonske strategije, ki zahteva, da postane izobraževanje Evropske unije do leta 2010 svetovna referenca znanja. Tak cilj je lahko dosežen le z nadaljnjim prilagajanjem evropskega izobraževanja svetovnemu razvoju in zlasti s sodelovanjem ter primerjanjem pristopov in standardov s tistimi, ki jih imajo najbolj razvite države na svetu, kot na primer Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu „ZDA“).Odnosi z ZDA so za EU strateško pomembni in njihov obseg se ves čas širi. Voditelji so se na vrhu EU-ZDA v Dromolandu leta 2004 strinjali, da bodo poiskali skupne načine in najboljše prakse za povečanje gospodarske rasti, oblikovanje delovnih mest in inovacije. Komisija je 18. maja 2005 sprejela sporočilo o okrepljenem partnerstvu EU-ZDA[1], ki je v skladu z lizbonsko strategijo sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju označilo kot pomembno sredstvo za spodbujanje znanja in dinamike inovacij ter pozvalo k prenovitvi in okrepitvi obstoječega sporazuma o visokem izobraževanju in poklicnem usposabljanju. Voditelji so se na vrhu EU-ZDA v Washingtonu 20. junija 2005 dogovorili o pobudi za okrepitev čezatlantskega gospodarskega povezovanja in rasti, ki je sodelovanje na področju izobraževanja označila kot eno izmed sredstev za „povečanje čezatlantskih sinergij, ki vodi k bolj na znanju temelječem gospodarstvu“, in se zavezali, da si bodo prizadevali „obnoviti in okrepiti sporazum EU-ZDA o visokem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, ki vključuje Fulbright/program Evropske unije, da bi tako povečali sodelovanje na področju izobraževanja in čezatlantske izmenjave med državljani“.Obstoječi sporazum je bil sklenjen leta 2000 in je obnovil program ES/ZDA za naslednjih pet let do konca leta 2005. Zunanje vrednotenje je potekalo od oktobra 2004 do marca 2005. Neodvisno vrednotenje je zaključilo, da je program močno sredstvo za vzpostavitev dolgotrajnega čezatlantskega partnerstva in sinergij na področju visokega izobraževanje in poklicnega usposabljanja in da je to prispevalo k izboljšanju medsebojnega razumevanja in h kakovosti razvijanja človeških virov. Komisija je 27. junija 2005 sprejela sporočilo o rezultatih tega vrednotenja[2].To priporočilo zadeva odobritev za sklenitev novega sporazuma, ki posodablja program sodelovanja ES/ZDA, za obdobje 2006–2013.CILJI PREDLOGASplošni ciljSplošni cilji programa EU/ZDA so:-  povečati medsebojno razumevanje državljanov Evropske unije in ZDA,-  državljane bolje pripraviti na družbo znanja.Program EU/ZDA si bo tako prizadeval medsebojno okrepiti kakovost visokega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.Posebni ciljiPosebni cilji so:1.  okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in ZDA na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja;2.  prispevati k razvoju visokošolskih ustanov in ustanov za poklicno usposabljanje;3.  prispevati k osebnemu razvoju posameznih udeležencev, tako za lastne potrebe kakor tudi za dosego splošnih ciljev programa;4.  prispevati k čezatlantskim izmenjavam med državljani.Operativni ciljiOperativni cilji so:(1) podpirati sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in ustanovami za poklicno usposabljanje z namenom spodbujati skupne študijske programe in mobilnost;(2) podpirati sodelovanje med javnimi in zasebnimi organizacijami, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, z namenom spodbujati razprave in izmenjavo izkušenj o političnih vprašanjih;(3) podpirati čezatlantsko mobilnost strokovnjakov z namenom izboljšati medsebojno razumevanje vprašanj, pomembnih za odnose med EU in ZDA.Usklajenost z drugimi politikamiProgram EU/ZDA na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja bi bil popolnoma skladen z drugimi instrumenti EU na teh področjih in bi jih dopolnjeval, s sodelovanjem EU in ZDA pa bi bilo omogočeno doseganje ciljev kakovostnega izobraževanja. Poleg tega bi program prispeval k neposrednemu čezatlantskemu sodelovanju na medosebni ravni, ki ga primanjkuje v drugih izobraževalnih programih in programih poklicnega usposabljanja EU.Program bi prav tako dopolnjeval aktivnosti centrov EU, tako da bi ponujal dodatne možnosti za izmenjave in spodbujal strukturno sodelovanje med ustanovami in organizacijami na obeh straneh Atlantika.posvetovanje z interesnimi skupinami-  Študija o načinih sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja iz leta 2001Študija, ki jo je naročila Komisija, je potrdila pomen sodelovanja med EU in ZDA na področju poklicnega izobraževanja. Visokošolske ustanove niso nujno dobro pripravljene na čezatlantsko sodelovanje, vendar lahko ta vrsta sodelovanja za obe strani pomeni obogatitev, kar ponuja nove možnosti za čezatlantsko mobilnost študentov, pripravnikov in učnega osebja, ki sicer ne bi imeli dostopa do teh ponudb. Študija je pokazala, da je sočasen obstoj dela poklicnega usposabljanja z visokošolskim izobraževanjem mogoč le, če se znatno poveča proračun.-  Vmesno zunanje vrednotenjeZunanje vrednotenje je bilo zaključeno v začetku leta 2005. Vrednotenje je potrdilo, da je program učinkovit in pomemben ter koristen za ustanove in vanj vključene predavatelje ter študente. Vendar se zdi program premajhen, da bi lahko vplival na medsebojno razumevanje državljanov Evropske unije in ZDA. Medtem ko so projekti v večji meri trajni, pa se vse dejavnosti ne nadaljujejo na enak način. Ocenjevalci za uspešno izvedene projekte predlagajo zlasti uvedbo sistema dodatne finančne pomoči za mobilnost.– Washingtonski seminar 2004 o prihodnosti sodelovanja med EU in ZDAV sodelovanju z Ministrstvom za izobraževanje ZDA je bila 27. novembra 2004 v Washingtonu organizirana okrogla miza z uglednimi strokovnjaki in predstavniki vlad iz ZDA in EU. Strokovnjaki so zaključili, da ima program EU-ZDA izjemno vrednost za ustanove ter vanj vključene univerzitetne predavatelje in študente ter da je strateško pomemben za medsebojne odnose posameznikov iz EU in ZDA. Poudarili so, da je program omogočil, da se je čezatlantsko večstransko partnerstvo razvilo s pozitivnim vplivom na univerzitetne predavatelje im sodelujoče študente v izmenjavi. Zlasti slednji bi lahko močno povečali svoje medkulturno znanje, prilagodljivost, izboljšali svojo akademsko delo in povečali svoje možnosti v iskanju kakovostnih delovnih mest na mednarodnem trgu. Poudarjeno je bilo tudi, da je treba več storiti v smeri zagotavljanja, da bo program imel širši in dolgoročen vpliv. To je zahtevalo širši program in ukrepe, ki bodo prispevali k trajnosti posameznih projektov. Končno je bilo predlagano, da se program združi z ukrepi in političnim dialogom o vprašanjih sistemov.Preučitev možnostiPristopi in instrumenti: Politični dialog in koordinacijaPolitični dialog med Evropsko unijo in ZDA lahko zagotovo pripomore k boljšemu razumevanju strategij izobraževanja in usposabljanja, doseže izmenjavo najboljših praks in nenazadnje pripelje do ukrepov, ki neposredno vplivajo na državljane.Vendar samo politični dialog ne more ustvariti inovativnega sodelovanja med ljudmi „od spodaj navzgor“ ali izboljšati visoko kakovostne mobilnosti mladine ter omogočiti boljšega dostopa mladine in organizacij do čezatlantske izmenjave izkušenj. Za spodbujanje in podporo takšnih aktivnosti je potreben program s posebnimi ukrepi.Druge možnosti za načrtovanje izdatkovVključevanje v obstoječe ali predlagane okvireObstoječi programi izobraževanja in usposabljanja, kot sta „Socrates“ ali „Leonardo da Vinci“ so oblikovani in namenjeni izključno javnosti držav članic. Postopek odločanja, tipologija ukrepov in mehanizmov za izvajanje niso primerni za dvostransko sodelovanje med EU in ZDA na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Isto velja za prihodnji program vseživljenjskega učenja.„Erasmus Mundus“ skuša povečati kakovost visokošolskega izobraževanja v Evropski uniji in ga spodbujati po vsem svetu, in sicer s štipendijskim programom za študente in univerzitetne delavce iz tretjih držav. Erasmus Mundus je program na področju visokega šolstva, ki si v prvi vrsti prizadeva pritegniti magistrske študente izven EU. Kot tak ni bil oblikovan za dvostranske izmenjave, mednarodni razvoj študijskih programov in institucionalno sodelovanje. Program ne obsega poklicnega usposabljanja in je namenjen univerzitetni stopnji, medtem ko se predlagani program sodelovanja z ZDA osredotoča prvotno na aktivnosti na dodiplomski stopnji.Drugi zunanji programi so prav tako neprimerni za dosego ciljev dvostranskega sodelovanja med EU in ZDA.Obnovitev sporazuma in nadaljevanje programa v njegovi sedanji oblikiPredlagani sporazum in program, ki bi bil z njim uveden, ne predstavlja radikalnega odmika od sedanje strukture sodelovanja, ampak je v skladu s sporočilom Komisije z dne 18. maja 2005[3], s katerim je pozvala h krepitvi sedanjega sodelovanja, in s skupnimi zavezami z vrha EU-ZDA junija 2005 o prizadevanjih za obnovitev in okrepitev sporazuma v smeri povečanega sodelovanja na področju izobraževanja in čezatlantske izmenjave med državljani EU in ZDA.Program bi upošteval spoznanja preteklih izkušenj in neodvisnih vmesnih vrednotenj z razlikovanjem med visokošolskim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, gradil na odličnosti in povečal izmenjavo študentov, pripravnikov in učnega osebja.V oceni je bilo ugotovljeno, da je nizek proračun sedanjega programa omejeval njegov možen vpliv na visokošolsko izobraževanje in preprečil razvoj obširnega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja. Program, ki naj bi ga vzpostavil predlagani sporazum, predvideva povečanje proračuna (z 2 milijonov EUR na povprečno 8 milijonov EUR letno) ob upoštevanju velikosti visokošolskih sistemov in sistemov poklicnega usposabljanja EU in ZDA in možnosti za sodelovanje.Presoja pozitivnih in negativnih vplivov premišljenih možnostiProgram bi z uresničitvijo ciljev kratko in dolgoročno pozitivno vplival tako na mladino kot na ustanove in organizacije, ki se ukvarjajo z vprašanji visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. S čezatlantsko mobilnostjo bi udeleženci pridobili dragocene izkušnje, ki jim bodo v pomoč pri lažjem vključevanju v sedanjo družbo in na znanju temelječe gospodarstvo.Sodelovanje med ustanovami bi jim pomagalo izboljšati njihove študijske programe ter metode poučevanja, in sicer tako, da se seznanijo s svojimi najboljšimi praksami in skupaj razvijejo nove pristope.Dolgoročno bi sodelovanje pomagalo ohraniti zelo dobro raven medsebojnega osebnega razumevanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike.Med socialnimi, gospodarskimi ali okoljskimi vplivi ni navzkrižij.Razlogi za izbiro predlagane možnostiGlede vprašanja, ali naj visokošolsko izobraževanje ostane osrednji del programa, obstaja široko soglasje. Hkrati bi program nudil dostop do čezatlantskega sodelovanja za ustanove poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki se sicer ne bi udeležile takšnega sodelovanja.V okviru vseživljenjskega učenja in v smeri krepitve osebnih odnosov med državljani EU in ZDA bo program odprt tudi za mlade strokovnjake, večinoma tiste, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave, želijo pa opraviti študij ali usposabljanje na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnose med EU in ZDA in ki bodo opredeljena na posvetovanju z organi oblasti ZDA.Učinek programa naj bi bil okrepljen z uvedbo projektov, usmerjenih v politiko, na področjih skupnega interesa Evropske unije in ZDA. To je projektov s sistematičnim učinkom, ki lahko vplivajo na ustanove/organizacije/posameznike, ki niso neposredno vpleteni v njihovo izvajanje. Cilj teh projektov bi bil povečati poznavanje vprašanj in izmenjati najboljše prakse o vprašanjih, kot so kakovost in združljivost izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja, dostop do vseživljenjskega učenja za vse in odprtje izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja svetu.Pravni element predlogaPravna podlagaTa predlog temelji na členih 149, 150 in 300 Pogodbe.Subsidiarnost in sorazmernostProgram bi dopolnil dvostranske programe sodelovanja med državami članicami in ZDA, in sicer s predlogom za nadaljevanje večstranskega okvira za sodelovanje. V celoti bo upošteval pristojnosti držav članic ter prepustil pobudo posameznim ustanovam in organizacijam. Predlagana obnovitev programa ne predvideva kakršnega koli ureditvenega pristopa, ki bi bil v nasprotju z izključno pristojnostjo držav članic na tem področju. Sorazmernost je zagotovljena.OPIS INTERVENCIJECilji programa bi se uresničevali z naslednjimi dejavnostmi:Dejavnosti programa na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanjaKonzorcijski projektiCiljna javnost teh dejavnosti bi bile ustanove in organizacije za visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, njihovi zaposleni, študenti in udeleženci usposabljanja. Dejavnost bo sledila dvema določenima ciljema: prispevati k razvoju ustanov in organizacij za visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje ter povečati mobilnost zaposlenih, študentov in udeležencev usposabljanja.Ta vrsta projektov naj bi predvsem nadaljevala vrsto skupnih projektov, ki se trenutno financirajo.Konzorcijski projekti bi se osredotočili na prednostna področja, ki so za sodelovanje med EU in ZDA po posvetovanju z organi ZDA označena kot ključna.Odličnost (nadaljevanje) projektov mobilnostiV okviru te dejavnosti bi lahko konzorcijski projekti, ki so se izkazali za odlične, ob koncu začetnega tri- ali štiriletnega obdobja še naprej prejemali finančno podporo, da bi lahko tako financirali izključno dodatne možnost mobilnosti za študente. Ti ukrepi, ki poudarjajo odličnost, bi izboljšali prepoznavnost programa. To bi povečalo spodbujanje financiranih projektov, da zagotovijo visoko kakovostno mobilnost in prispevajo k njeni trajnosti.Ukrepi, usmerjeni na politikeCiljna javnost te dejavnosti so organizacije, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje. Ta dejavnost bi uresničevala določene cilje večjega sodelovanja med EU in ZDA v zvezi z razvojem visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, pri tem pa bi se osredotočila na prednostne teme. Dolgoročno bi ta dejavnost vplivala na razvoj politike in sistema.Aktivnosti iz te kategorije bi lahko zajemale študije, konference, seminarje, delovne skupine in primerjalne analize.Posamezne štipendije „Schuman-Fulbright“, namenjene mobilnostiCiljna skupina te dejavnosti bi bili posamezni mladi strokovnjaki, večinoma tisti, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave (nosilci odločanja, predstavniki socialnih partnerjev, novinarji itd.) in ki želijo opraviti študij ali usposabljanje na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnose med EU in ZDA ter bodo opredeljena na posvetovanju z ameriškimi organi oblasti.PRORAčUNSKE POSLEDICEStroški predlaganega predloga bi znašali največ 58,1 milijonov EUR v obdobju osmih let (2006–2013), pod pogojem, da tudi Združene države Amerike namenijo ustrezna finančna sredstva.Komisija bo poskušala v glavni del sporazuma vnesti klavzulo o vmesni reviziji, ki bo omogočala preusmeritev aktivnosti in ponovno presojo proračuna, dodeljenega programu v okviru finančne perspektive.Razlogi za povečanje proračunaKot je navedeno v točki 5.2, je nizek proračun sedanjega programa omejeval njegov možen vpliv na visokošolsko izobraževanje in preprečil razvoj večjega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja.Obračunavanje stroškov – referenčna vsota za izračunUkrepi visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanjaKonzorciji: 185 000 EUR, od tega 165 000 EUR za finančno pomoč za mobilnost (1 000 EUR na mesec + 1 000 EUR za potne stroške na študenta za povprečno študijsko obdobje 4 mesecev za skupno 33 študentov) in 20 000 EUR za konzorcijske partnerje. Če projekti ne vključujejo mobilnosti, znaša povprečna študijska pomoč 120 000 EUR.Odličnost: 120 000 EUR za dodatne možnosti mobilnosti (1 000 EUR na mesec + 1 000 EUR za potne stroške na študenta za povprečno študijsko obdobje 4 mesecev za skupno 24 študentov). Podpora za združenje nekdanjih štipendistov se lahko oceni na 15 000 EUR letno.Drugi ukrepiUkrepi, usmerjeni na politike: 100 000 EUR.Posamezne študijske pomoči za mobilnost „Schuman-Fulbright“: 32 000 EUR (5 000 EUR na mesec + 2 000 EUR za potne stroške štipendistov, ki jim je dodeljena finančna pomoč za povprečno 6 mesecev).Predvideni rezultatiProgram bo podpiral približno 519 projektov v obdobju osmih let (glej podrobnosti pod 8. točko finančnega poročila). V času trajanja programa bo pri aktivnostih v zvezi z mobilnostjo sodelovalo 17 000 udeležencev iz EU in ZDA.2. PRIPOROčILOKomisija zato priporoča Svetu, da:-  se Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu Evropske skupnosti z Združenimi državami Amerike o sporazumu, ki obnavlja program o sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja za obdobje 2006–2013;-  Komisija v skladu s členom 300(1) Pogodbe vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v okviru predloženih pogajalski smernic.PRILOGA 1Pogajalske smernice(1) Cilj pogajanja je sklenitev sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Sporazum bo vzpostavil program sodelovanja na teh področjih.(2) Program bi skupno upravljali Komisija in pristojni organi ZDA; skupno bi določili načine izvajanja, spremljanja in vrednotenja.(3) Program bi zajemal štiri glavne dejavnosti: konzorcijske projekte, projekte odličnosti za mobilnost, ukrepe, usmerjene v politiko, in posamezne štipendije „Schuman-Fulbright“, namenjene mobilnosti.(4) Konzorcijski projekti bi praviloma vključevali najmanj tri visokošolske ustanove ali ustanove za poklicno usposabljanje Evropske unije in tri ustrezne ustanove iz ZDA ter bi se osredotočili predvsem na razvoj študijskih programov in izmenjave študentov. Projekti bi se osredotočili na prednostna področja, ki so ključna za sodelovanje med EU in ZDA; ta področja je treba opredeliti na posvetovanju z organi oblasti ZDA.(5) Projekti odličnosti za mobilnost bi bili konzorcijski projekti, ki bi se izkazali za odlične in bi prejeli dodatno finančno podporo, ki bi bila dodeljena izključno za mobilnost študentov.(6) Ukrepi, usmerjeni na politike, bi vključevali študije, konference, seminarje, delovne skupine, primerjalne analize in bi obravnavali horizontalna vprašanja visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.(7) Posamezne štipedije „Schuman-Fulbright“, namenjene mobilnosti so namenjene strokovnjakom, zlasti tistim, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave, kot so nosilci odločanja, predstavniki socialnih partnerjev, novinarji itd., in ki želijo opraviti študij ali usposabljanje na področjih, ki so še posebej pomembna za odnos med EU in ZDA in jih je treba opredeliti na posvetovanju z organi oblasti ZDA.(8) Aktivnosti bi se izvajale preko javnih razpisov.(9) Stranke izbranih projektov bi zagotovile ustrezno sofinanciranje.(10) Vsaka stranka bi k celotnemu proračunu programa zagotovila prispevek v višini 58 milijonov EUR.(11) Ustanovljen bi bil skupni odbor za pregled aktivnosti sodelovanja, ki se izvajajo v okviru tega sporazuma.(12) Sporazum bi vključeval klavzulo o reviziji, ki bo omogočala preusmeritev aktivnosti in ponovno presojo proračuna, dodeljenega programu v okviru finančne perspektive.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] COM(2005) 196.[2] COM(2005) 274.[3] COM(2005) 196.[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za obdobje 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 219/17

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 10. julija 2012
   v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za obdobje 2012–2015
   2012/C 219/05
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) ter 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2011 ter mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Češke za obdobje 2011–2014.

               (4)

               Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Komisija je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4) sprejela Poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni označila kot države članice, za katero bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Svet je 1. decembra 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval Odbor za socialno zaščito, naj v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje in drugimi odbori predstavi svoja stališča o priporočenih ukrepih v okviru političnega cikla strategije Evropa 2020. Ta stališča so del mnenja Odbora za zaposlovanje.

               (6)

               Evropski parlament je v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 ustrezno sodeloval v evropskem semestru in 15. februarja 2012 sprejel resolucijo o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 in resolucijo o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012.

               (7)

               Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

               (8)

               Češka je 25. aprila 2012 predložila konvergenčni program za obdobje 2012–2015, 13. aprila 2012 pa nacionalni program reform za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (9)

               Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi iz programa, verjeten. V skladu s konvergenčnim programom se za leto 2012 pričakuje 0,2-odstotna rast BDP, za leto 2013 pa 1,3-odstotna rast BDP, medtem ko naj bi po napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 rast v letih 2012 in 2013 znašala 0 % oziroma 1,5 % BDP. Cilj proračunske strategije, opredeljene v konvergenčnem programu, je leta 2016 doseči uravnotežen proračun. Cilj, leta 2013 doseči javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, je skladen z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja, določenega v priporočilih sveta z dne 2. decembra 2009. Povprečno letno fiskalno prizadevanje v višini 0,9 % BDP v obdobju 2010–2013 na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je le malo nižje od prizadevanja v višini 1 % BDP, ki ga priporoča Svet. Konvergenčni program potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj primanjkljaja v višini 1 % BDP, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast ter ga je treba doseči leta 2015. Napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega slada v letu 2014 znaša 0,8 % BDP, v letu 2015 pa 0,7 % BDP, medtem ko je stopnja rasti javnofinančnih odhodkov skladna z mejno vrednostjo za odhodke, določeno v Paktu za stabilnost in rast.
               Proračunske napovedi konvergenčnega programa so izpostavljene tveganjem. Zakon o finančnem nadomestilu cerkvam, o katerem razpravlja parlament, bi javnofinančni primanjkljaj povečal za 1,5 % BDP enkrat v letu, ko bi se začel izvajati. Narava in obseg predvidenih konsolidacijskih ukrepov tako na strani prihodkov kot tudi odhodkov pomenita precejšnje tveganje za vzdržnost fiskalne prilagoditve po koncu programskega obdobja. Proračunska prilagoditev je bila doslej povezana predvsem s splošnim zmanjšanjem odhodkov, kar vpliva tudi na odhodke s spodbujevalnim učinkom na rast. Za obdobje 2013–2015 so načrtovani dodatni prihranki pri odhodkih za javno upravo v višini skoraj 1 % BDP, vendar program v zvezi s tem ne vsebuje zadostnih podrobnosti. Večina načrtovanih ukrepov na strani prihodkov je začasne narave in naj bi se prenehala izvajati leta 2015. V skladu s konvergenčnim programom naj bi delež javnega dolga v BDP dosegel vrhunec leta 2013, ko naj bi znašal 45,1 % BDP, zatem pa naj bi se zmanjšal, predvsem zaradi predvidenega stalnega izboljševanja primarnega salda.

               (10)

               Češki organi so leta 2011 odobrili zvišanje nižje stopnje DDV in trošarine za tobak. Odobrili so tudi obsežno davčno reformo, ki spreminja obdavčitev dela in naj bi začela veljati leta 2014. Vlada je aprila 2012 sprejela nadaljnje spremembe davčnega sistema. Nekatere spremembe zadevajo področje okolja in stanovanjskih nepremičnin, ki so glede obdavčitve trenutno pod povprečjem EU. Zaradi predlagane začasne narave določb obdavčitve dela bi nastali dodatni stroški v zvezi z izpolnjevanjem davčnih obveznosti, zmanjšala pa bi se tudi predvidljivost za davkoplačevalce. Poleg tega bi novi predlogi le delno rešili nizko dejansko obdavčitev samozaposlenih v primerjavi z zaposlenimi zaradi obsežne uporabe pavšalov in davčnih olajšav. Vlada je sprejela tudi ukrepe za preprečevanje davčnih utaj na področju DDV in davkov na gorivo ter začela ustanavljati eno samo mesto pobiranja davkov. Izpolnjevanje davčnih obveznosti je še vedno problematično, trenutni sistem pobiranja davkov pa ne temelji na izdelani in obsežni strategiji izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               (11)

               Vlada je sprejela in tudi delno izvedla reformo pokojninskega sistema, s katero želi ponovno vzpostaviti vzdržnost javnih financ in povečati pokojninske rezerve. Vendar je zaradi postopnega višanja odhodkov za pokojnine, ki naj bi bilo od leta 2030 naprej še hitrejše, napovedana neuravnoteženost javnih financ v pokojninskem sistemu v primerjavi s povprečjem v EU še vedno zelo velika. Z reformo se krepi povezava med zakonsko upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo, vendar v njej ni predviden mehanizem, ki bi zagotavljal pravočasno odzivanje na prihodnje izzive. Sposobnost tega novo ustanovljenega stebra, da v prihodnje prispeva k višjim povprečnim pokojninam, je odvisna od deleža sodelujočih zaposlenih, zlasti mlajših, ter od dolgoročno pričakovanega dobička. Ukrepi za spodbujanje učinkovite udeležbe v tem stebru niso bili napovedani; potrebne bi bile tudi smernice za morebitne varčevalce. Nova shema predčasne upokojitve, ki jo je v soglasju s socialnimi partnerji predvidela vlada, celo znatno ogroža kredibilnost in ambicije reform, s katerimi naj bi se zvišala upokojitvena starost in zagotovile primerne pokojnine.

               (12)

               Splošna brezposelnost je pod povprečjem EU, vendar pa ženske z otroki in ostale ranljive skupine na trgu dela težko uresničijo svoj potencial. Hitrejša vrnitev s starševskega dopusta, ki bi preprečila izgubo znanj, je odvisna od večje razpoložljivosti ustanov za varstvo otrok, zlasti otrok, mlajših od treh let. Pri tem je vlada uvedla manj strožje tehnične zahteve za ustanavljanje vrtcev v podjetjih ter namerava zagotoviti davčne spodbude za večji obisk zasebnih vrtcev, s čimer bi delno upoštevala tudi priporočila. Ker pa samo 3 % otrok, mlajših od treh let, obiskuje javno ustanovo za varstvo otrok (v primerjavi s 24 % v EU-27 v letu 2009), so potrebni nadaljnji ukrepi, da se na trgu dela poveča udeležba staršev z majhnimi otroci.

               (13)

               Sprejetih je bilo več ukrepov za boljšo uspešnost javnih zavodov za zaposlovanje. Regionalni zavodi za zaposlovanje spadajo po novem pod pristojnost novega centralnega zavoda za zaposlovanje, s širšo reformo socialne pomoči pa so za plačevanje socialne pomoči, ki je ni mogoče uveljavljati na podlagi socialnega zavarovanja, namesto občin pristojni zavodi za zaposlovanje. Vendar bo s tem povezana večja količina dela še bolj obremenila zaposlene v zavodih za zaposlovanje, katerih število se je leta 2011 zmanjšalo za 12 %. Da bi se izboljšale storitve posredovanja zaposlitve, je bil uveden sistem, s katerim so se storitve posredovanja zaposlitve prenesle na zasebne agencije. Velik delež pristojbin je treba plačati vnaprej, kar bo treba v prihodnosti znova preučiti za zagotovitev, da bodo spodbude usklajene z izidi na trgu dela. Treba si je še bolj prizadevati za boljšo kakovost in učinkovitost usposabljanj, pomoči pri iskanju zaposlitve in individualiziranih storitev. Zagotoviti bi bilo treba ustrezna sredstva in spodbude. Uvesti bi bilo treba ocenjevanje učinkovitosti, da se izboljša ciljna usmerjenost, če bosta posredovanje in financiranje aktivacijskih programov vezana na uspešnost.

               (14)

               Učinkovitost javne uprave bi bilo kljub nedavnim izboljšavam na nekaterih področjih še vedno mogoče izboljšati, npr. pri e-upravnih storitvah in zmanjšanju upravne obremenitve podjetij. Trenutno je v veljavi protikorupcijska strategija za obdobje 2011–2012. Pripravlja se nova strategija za obdobje po letu 2012, ki bo sprejeta v letu 2012. Sprejetje novega Zakona o javnih naročilih, ki je začel veljati aprila 2012, je glavni dosežek sedanje strategije. Za njegovo kredibilnost in učinkovitost bosta bistvena ustrezna izvrševanje in izvajanje. Vprašanje anonimnih poslovnih deležev še ni rešeno. Zakon o javnih uslužbencih je še vedno v pripravi, vendar bi ga bilo treba sprejeti takoj, da se zagotovi ustrezna stabilnost javne uprave. Največji vzrok za težave pri črpanju sredstev iz skladov EU so nepravilnosti pri javnih naročilih ter neoptimalno delovanje upravnih in nadzornih sistemov v javni upravi.

               (15)

               Češko gospodarstvo mora poskrbeti za dejavnike, ki bodo olajšali prehod na rast, ki temelji na inovacijah, večji dodani vrednosti in človeškem kapitalu, saj so možnosti za nadaljnjo pravo konvergenco, ki bi temeljila na kapitalsko močni rasti, precej omejene. Trenutno poteka razprava o reformi višjega in visokega šolstva. Čeprav reforma spreminja trenutni akreditacijski postopek, ni dovolj natančna glede ključnega vprašanja standardov za ocenjevanje kakovosti, v akademskih krogih pa ni uspela pridobiti zadostne podpore, ker ne predvideva sistematskega zbiranja podatkov in analiziranja. Zaradi slabših rezultatov čeških učencev in dijakov je vlada sprejela ukrepe za zagotovitev minimalnih učnih rezultatov in začela izvajati strategijo vsedržavnega preverjanja z uporabo računalnika. Vendar so ti ukrepi preozki, da bi z njimi lahko učinkovito izboljšali kakovost in enakost obveznega izobraževanja.

               (16)

               Med evropskim semestrom je Komisija opravila obsežno analizo ekonomske politike Češke republike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni program reform. Glede na to, da bi bilo treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko Češke, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od 1 do 6 v nadaljevanju.

               (17)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 v nadaljevanju –

         PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2012–2013 ukrepa tako, da:

               1.

               Zagotovi naj načrtovano napredovanje pri pravočasni odpravi čezmernega primanjkljaja. V ta namen v celoti izvede proračun za leto 2012 in določi trajne ukrepe, ki so potrebni za leto 2013, da bi dosegla povprečno letno strukturno prilagoditev iz priporočila Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Zatem si prizadeva za ustrezno strukturno prilagoditev, da bi zadovoljivo napredovala pri doseganju srednjeročnega cilja, vključno z izpolnjevanjem mejne vrednosti za odhodke. V tem kontekstu se izogiba splošnemu zmanjševanju porabe, ohrani odhodke s spodbujevalnim učinkom na rast in okrepi prizadevanja za bolj učinkovito javno porabo. Izkoristi možnosti za zvišanje davkov, ki najmanj škodljivo vplivajo na rast. Visoko obdavčitev dela prenese na področje stanovanjskih nepremičnin in okolja. Zmanjša odstopanja v davčni obravnavi zaposlenih in samozaposlenih. Sprejme ukrepe za izboljšanje pobiranja davkov, preprečevanje davčne utaje in izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z uvedbo enega mesta pobiranja za vse davke.

               2.

               Dodatno preoblikuje splošni pokojninski sistem, da bi zagotovila njegovo dolgoročno vzdržnost. Ponovno preuči načrte za odobritev predčasnega izstopa s trga dela. Spodbuja učinkovito udeležbo mlajših zaposlenih v predvidenem naložbenem sistemu, da bi lahko zagotovila primernejše pokojnine.

               3.

               Sprejme dodatne ukrepe, s katerimi bo bistveno povečala razpoložljivost cenovno dostopnih in kakovostnih ustanov za varstvo predšolskih otrok.

               4.

               Okrepi javne zavode za zaposlovanje tako, da poveča kakovost in učinkovitost usposabljanj, pomoči pri iskanju zaposlitve in individualiziranih storitev, vključno z dodeljevanjem storitev zunanjim izvajalcem.

               5.

               Nujno sprejme in izvede zakon o javnih uslužbencih, da bi spodbudila stabilnost in učinkovitost javne uprave in preprečila nepravilnosti. Zagotovi ustrezno izvajanje novega zakona o javnih naročilih. Reši vprašanje anonimnih poslovnih deležev. Zagotovi pravilno črpanje sredstev iz skladov EU in okrepi boj proti korupciji.

               6.

               Sprejme potrebne zakone, s katerimi bo zagotovila pregleden in jasno opredeljen sistem za ocenjevanje kakovosti višjega in visokega šolstva ter raziskovalnih ustanov. Zagotovi, da bo financiranje trajnostno in vezano na rezultate ocenjevanja kakovosti. Oblikuje okvir ocenjevanja za obvezno izobraževanje, ki bo usmerjen v izboljšanje.

      V Bruslju, 10. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Za leto 2012 ostajajo nespremenjene v skladu s Sklepom Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 119, 4.5.2012, str. 47).

      (3)  UL C 212, 19.7.2011, str. 5.

      (4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

      (5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi podatkov, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

      (6)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.


title: 2012/772/EU: Priporočilo Komisije z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju

text:
               12.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/41

         PRIPOROČILO KOMISIJE
   z dne 6. decembra 2012
   o agresivnem davčnem načrtovanju
   (2012/772/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Države po svetu davčno načrtovanje običajno obravnavajo kot legitimno prakso. Sčasoma pa so strukture davčnega načrtovanja postale vse bolj kompleksne. Oblikujejo se v več jurisdikcijah in povzročijo, da se obdavčljivi dobički prenesejo v države z ugodnejšimi davčnimi režimi. Ključna značilnost zadevnih praks je, da zmanjšujejo davčno odgovornost s popolnoma zakonitimi ureditvami, ki pa so v nasprotju z namenom zakona.

               (2)

               Agresivno davčno načrtovanje izkorišča tehnične podrobnosti davčnega sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjševanja davčne odgovornosti. Ima lahko najrazličnejše oblike. Med njegovimi posledicami so dvojni odbitki (npr. ista izguba se odbije tako v državi vira kot tudi v državi prebivališča) in dvojno obdavčevanje (npr. dohodek, ki ni obdavčen v državi vira, je oproščen davka v državi prebivališča).

               (3)

               Države članice kljub znatnim prizadevanjem s težavo ščitijo svoje davčne osnove pred zmanjševanjem zaradi agresivnega davčnega načrtovanja. Nacionalne določbe na tem področju pogosto niso popolnoma učinkovite, zlasti zaradi čezmejne razsežnosti mnogih struktur davčnega načrtovanja in vse večje mobilnosti kapitala in oseb.

               (4)

               Da bi omogočili boljše delovanje notranjega trga, je treba vse države članice spodbujati, da sprejmejo isti splošni pristop k agresivnemu davčnemu načrtovanju, ki bi pripomogel k zmanjšanju obstoječih izkrivljanj.

               (5)

               V ta namen je treba obravnavati primere, v katerih davkoplačevalec pridobi davčne ugodnosti s predstavitvijo svojih davčnih zadev tako, da dohodke ne obdavči nobena od zadevnih davčnih jurisdikcij (dvojno neobdavčenje). Če se takšne prakse nadaljujejo, lahko povzročijo umetne kapitalske tokove in gibanje davkoplačevalcev znotraj notranjega trga in s tem ovirajo njegovo pravilno delovanje in zmanjšujejo davčne osnove držav članic.

               (6)

               Komisija je leta 2012 izvedla javno posvetovanje o dvojnem neobdavčevanju na notranjem trgu. Ker vseh problemov, obravnavanih v posvetovanju, ni mogoče rešiti z eno samo rešitvijo, je primerno, da se najprej obravnava problem, ki je povezan z nekaterimi pogosto uporabljenimi strukturami davčnega svetovanja, ki izkoriščajo razhajanja med dvema ali več davčnimi sistemi in pogosto povzročijo dvojno neobdavčenje.

               (7)

               Države se v konvencijah o dvojnem obdavčevanju pogosto obvežejo, da ne bodo obdavčile nekaterih postavk dohodkov. Pri tem ni nujno, da upoštevajo, ali so takšne postavke obdavčene v drugi podpisnici konvencije in ali zato obstaja tveganje za dvojno neobdavčenje. Takšno tveganje lahko obstaja tudi, če države članice enostransko oprostijo davka postavke tujih dohodkov, ne glede na to, ali so obdavčeni v državi vira. V tem priporočilu je treba obravnavati oba primera.

               (8)

               Ker so strukture davčnega načrtovanja vse bolj kompleksne in nacionalni zakonodajalci pogosto nimajo dovolj časa za odzivanje, se posebni ukrepi za preprečevanje zlorab pogosto izkažejo za nezadostne in ne morejo uspešno obravnavati novih struktur agresivnega davčnega načrtovanja. Takšne strukture lahko zmanjšujejo nacionalne davčne prihodke in ovirajo delovanje notranjega trga. Zato je ustrezno priporočiti, da države članice sprejmejo skupni splošni predpis o preprečevanju zlorab, ki bi moral preprečiti tudi kompleksnost več različnih predpisov. V tem kontekstu je treba upoštevati omejitve, določene v zakonodaji Unije, glede predpisov o preprečevanju zlorab.

               (9)

               Da bi ohranili avtonomno uporabo obstoječih aktov Unije na zadevnem področju, se to priporočilo ne uporablja na področju Direktive Sveta 2009/133/ES (1), Direktive Sveta 2011/96/EU (2) in Direktive Sveta 2003/49/ES (3). Komisija trenutno proučuje možnost revizije navedenih direktiv z namenom izvajanja načel, navedenih v tem priporočilu –

         SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
   1.   Vsebina in področje uporabe
   V tem priporočilu je obravnavano agresivno davčno načrtovanje na področju neposrednega obdavčevanja.
   Ne uporablja se na področju aktov Unije, katerih uporabo bi lahko oviralo.
   2.   Opredelitev pojmov
   V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „davek“ pomeni dohodnino, davek od dohodka pravnih oseb in, kadar je to ustrezno, davek na kapitalski dobiček kot tudi davčni odtegljaj, ki je enakovreden kateremu koli od navedenih davkov;

               (b)

               „dohodek“ pomeni vse postavke, ki so kot take opredeljene v domači zakonodaji države članice, ki uporablja ta izraz in, kadar je to ustrezno, postavke, opredeljene kot kapitalski dobiček.

         3.   Omejitev uporabe predpisov, namenjenih preprečevanju dvojnega obdavčevanja

               3.1

               Kadar se države članice v konvencijah o dvojnem obdavčevanju, ki so jih sklenile med seboj ali s tretjimi državami, obvežejo, da določene postavke dohodkov ne bodo obdavčile, bi morale zagotoviti, da takšna obveza velja le, kadar postavko obdavči druga podpisnica zadevne konvencije.

               3.2

               Da bi države članice lahko uveljavile točko 3.1, so pozvane, da v konvencije o dvojnem obdavčevanju vključijo ustrezno določbo. Takšna določba bi se lahko glasila:
               „Kadar ta konvencija določa, da je postavka dohodkov obdavčljiva ali je lahko obdavčena le v eni od držav podpisnic, je obdavčenje te postavke v drugi državi podpisnici izključeno le, če je ta postavka obdavčena v prvi državi podpisnici.“
               V primeru večstranskih konvencij se izraz „druga država podpisnica“ lahko nadomesti z izrazom „druge države podpisnice“.

               3.3

               Kadar države članice, da bi preprečile dvojno obdavčevanje z enostranskimi nacionalnimi predpisi, določijo davčno oprostitev za določeno postavko dohodkov, ki izvira iz druge države, v kateri ta postavka ni obdavčena, so države članice pozvane, naj zagotovijo, da je ta postavka obdavčena.

               3.4

               Za namene točk 3.1, 3.2 in 3.3 za postavko dohodkov velja, da je obdavčena, kadar jo zadevna davčna zakonodaja obravnava kot obdavčljivo in ni oproščena davka niti ni upravičena do celotnega davčnega odbitka ali nične stopnje obdavčitve.

         4.   Splošni predpis o preprečevanju zlorab

               4.1

               Da bi države članice preprečile prakse agresivnega davčnega svetovanja, ki ne spadajo na področje uporabe posebnih predpisov o preprečevanju zlorab, bi morale sprejeti splošni predpis o preprečevanju zlorab, prilagojen domačim in čezmejnim okoliščinam znotraj Unije ter primerom, pri katerih so vključene tretje države.

               4.2

               Da bi države članice lahko uveljavile točko 4.1, so pozvane, da v svojo nacionalno zakonodajo vključijo naslednjo določbo:
               „Umetna ureditev ali umeten niz ureditev, ki je bil uveden z bistvenim namenom preprečevanja obdavčenja in pomeni davčno ugodnost, se ne upošteva. Nacionalni organi te ureditve za davčne namene obravnavajo s sklicevanjem na njihovo gospodarsko vsebino.“

               4.3

               Za namene točke 4.2 ureditev pomeni vsako transakcijo, shemo, ukrep, operacijo, sporazum, odobritev, dogovor, obljubo, obvezo ali dogodek. Ureditev lahko obsega več kot en korak ali del.

               4.4

               Za namene točke 4.2 je ureditev ali niz ureditev umeten, kadar nima komercialne vsebine. Pri ugotavljanju, ali je ureditev ali niz ureditev umeten, so nacionalni organi pozvani, da proučijo, ali vključuje enega ali več naslednjih primerov:

                           (a)

                           pravne značilnosti posameznih korakov, iz katerih je sestavljena ureditev, niso skladne s pravno vsebino celotne ureditve;

                           (b)

                           ureditev ali niz ureditev se izvaja na način, ki običajno ne bi bil uporabljen pri razumnem poslovanju;

                           (c)

                           ureditev ali niz ureditev vključuje elemente, ki se izenačujejo ali izključujejo;

                           (d)

                           izpeljane transakcije so krožne;

                           (e)

                           ureditev ali niz ureditev pomeni znatno davčno ugodnost, vendar se ta ne odraža v poslovnih tveganjih davkoplačevalca ali njegovih gotovinskih tokovih;

                           (f)

                           pričakovani dobiček pred obdavčenjem je zanemarljiv v primerjavi z zneskom pričakovane davčne ugodnosti.

               4.5

               Za namene točke 4.2 je namen ureditve ali niza ureditev preprečevanje obdavčenja, kadar je, ne glede na subjektivne namene davkoplačevalca, v nasprotju s ciljem, duhom in namenom davčnih predpisov, ki bi jih bilo drugače treba spoštovati.

               4.6

               Za namene točke 4.2 namen velja za bistven, kadar se vsak drug namen, ki je ali bi bil lahko pripisan ureditvi ali nizu ureditev, zdi kvečjemu zanemarljiv ob upoštevanju vseh okoliščin primera.

               4.7

               Pri ugotavljanju, ali ureditev ali niz ureditev pomeni davčno ugodnost iz točke 4.2, so davčni organi pozvani, da znesek davka, ki bi ga ob upoštevanju zadevnih ureditev moral plačati davkoplačevalec, primerjajo z zneskom, ki bi ga isti davkoplačevalec dolgoval v istih okoliščinah, če teh ureditev ne bi bilo. V tem kontekstu je koristno proučiti, ali gre za naslednje primere:

                           (a)

                           znesek ni vključen v davčno osnovo;

                           (b)

                           davkoplačevalec je upravičen do odbitka;

                           (c)

                           nastane izguba za davčne namene;

                           (d)

                           davčnega odtegljaja ni treba plačati;

                           (e)

                           tuji davek je izravnan.

         5.   Nadaljnji ukrepi
   Države članice morajo Komisijo obvestiti o ukrepih, sprejetih za izpolnjevanje tega priporočila, in vseh spremembah takšnih ukrepov.
   Komisija bo objavila poročilo o izvajanju tega priporočila v treh letih po njegovem sprejetju.
   6.   Naslovniki
   To priporočilo je naslovljeno na države članice.

      V Bruslju, 6. decembra 2012

            Za Komisijo

         Algirdas ŠEMETA

            Član Komisije

      (1)  UL L 310, 25.11.2009, str. 34.

      (2)  UL L 345, 29.12.2011, str. 8.

      (3)  UL L 157, 26.6.2003, str. 49.


title: Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2015 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2015

text:
               18.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 272/87

         PRIPOROČILO SVETA
   z dne 14. julija 2015
   v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2015 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2015
   (2015/C 272/23)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
   ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
   ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)

               Svet je na predlog Komisije 14. julija 2015 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2). Skupaj tvorita integrirane smernice in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo (3) v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Avstrije za stabilnost za leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Avstrije za leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (4)

               Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

               (5)

               Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, okrepitev strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)

               Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)

               Avstrija je 21. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)

               Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast in prehodne določbe glede dolga v obdobju 2014–2016. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 2,2 % BDP v letu 2015 in nato na 0,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost je bil leta 2014 dosežen srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj, ki ni višji od 0,45 % BDP, vlada pa namerava srednjeročni cilj izpolnjevati v celotnem programskem obdobju. Vendar preračunani strukturni saldo kaže na odstopanja od srednjeročnega cilja od leta 2015 naprej. Pričakuje se, da bo delež javnega dolga najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 86,8 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in leta 2019 znašal 79,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,4 % BDP odstopal od srednjeročnega cilja. Odstopanje naj bi postalo znatno leta 2016 zaradi predvidenega poslabšanja strukturnega salda v višini 0,6 % BDP, pri čemer bi bila za dosego srednjeročnega cilja potrebna strukturna prilagoditev v višini 0,3 % BDP. To bi pomenilo odstopanje za okoli 0,9 % BDP od zahteve iz Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Istočasno pa se bo v skladu s programom za stabilnost in pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015 bruto dolg v letih 2015 in 2016 še naprej zmanjševal v skladu s prehodno določbo glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Avstrija ne bo usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)

               Odnosi med različnimi ravnmi države ostajajo zapleteni, zaradi česar se zmanjšuje učinkovitost v ključnih sektorjih javne uprave. Avstrija se še vedno uvršča med države z najnižjimi stopnjami lastne obdavčitve na lokalni in regionalni ravni, izražene v deležu BDP. Kljub tej nizki stopnji davčne avtonomije imajo regionalne in lokalne uprave več pristojnosti na področju porabe in upravljanja. Velika zapletenost pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani ter njihova neusklajenost ne vpliva ugodno na izvajanje širših političnih reform.

               (10)

               Na dolgoročno fiskalno vzdržnost avstrijskega pokojninskega sistema še vedno negativno vplivajo strukturne slabosti. Reforme, ki jih je do zdaj sprejela Avstrija, niso zadostne za zagotovitev dolgoročne fiskalne vzdržnosti sistema. Prvič, dejanska upokojitvena starost je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Drugič, zakonsko določena upokojitvena starost žensk je precej nižja od starosti moških in ne bo povišana do leta 2024. Tretjič, zakonsko določena upokojitvena starost še vedno ni povezana z nenehno naraščajočo življenjsko dobo. Avstrija je sprejela nekatere ukrepe za povečanje dejanske upokojitvene starosti, ki je zdaj 59,7 leta (2014), a ostaja pod povprečjem EU, ki je 63,1 leta (2013). Sprejeti so bili ukrepi za preprečevanje možnosti predčasnega in invalidskega upokojevanja, s čimer se delovna doba podaljšuje. Poleg tega so se povišali letni odbitki za predčasno upokojitev in obdobje pokojninske dobe, ki je potrebno za izpolnjevanje pogojev za predčasno ali invalidsko upokojitev. Ni jasno, ali se bodo pričakovani pozitivni proračunski učinki teh ukrepov dejansko pokazali.

               (11)

               Avstrijska poraba za zdravstveno varstvo je med najvišjimi v Uniji. Cilj tekoče reforme zdravstvenega varstva (2013–2016) je stabilizacija sredstev, namenjenih zdravstvenemu varstvu, izraženih kot delež BDP, od leta 2016. Vendar tudi če bodo reforme uspešne, bo treba za dosego fiskalne vzdržnosti in učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva še vedno premagati strukturne izzive. Za obdobje po letu 2016 bi bilo treba sprejeti ukrepe zdaj. Primera ukrepov sta med drugim povečanje števila pacientov, sprejetih v ambulantno zdravljenje v okviru multidisciplinarnega osnovnega zdravstvenega varstva, ter dodatno zmanjšanje povprečnega obdobja bolnišničnega zdravljenja.

               (12)

               Zagotovitev dolgoročne razpoložljivosti ustrezno kvalificirane delovne sile za Avstrijo še vedno ostaja izziv. Stopnja brezposelnosti trenutno znaša okoli 5,6 % in je med najnižjimi v Uniji, vendar potencial trga dela nekaterih delov delovne sile še ni v celoti izkoriščen. Avstrija je sprejela nekaj ukrepov za podaljšanje delovne dobe, izboljšanje udeležbe žensk na trgu dela in boljšo izkoriščenost potenciala priseljencev, ki sodelujejo na trgu dela, vključno z izboljšanjem priznavanja njihovih kvalifikacij. Vendar je treba nedavne reforme tesno spremljati, potrebnih pa je še več ukrepov za popoln izkoristek potenciala teh skupin na trgu dela.

               (13)

               Avstrija je 13. marca 2015 predstavila celovito davčno reformo, s katero si prizadeva preoblikovati davčne razrede ter stopnje dohodnine, zlasti z zmanjšanjem začetne stopnje dohodnine s 36,5 % na 25 %. Davčna olajšava naj bi po ocenah znašala 4,9 milijarde EUR, za podporo družinske politike in raziskovalnih dejavnosti pa je predvidenih še 300 milijonov EUR dodatnih odhodkov. V skladu s predlogom bo preusmeritev obdavčitve delno financirana z bojem proti davčnim utajam, zmanjšanjem javnih izdatkov, povečanjem zmanjšanih stopenj DDV na 13 % na nekaterih področjih ter s povečanjem davka na dohodek od kapitala s 25 % na 27,5 %. Ti načrti reform so na splošno v skladu s priporočili Sveta iz leta 2014. Verjetno bodo povečali spodbude za delo za posameznike z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu ter podprli razpoložljivi dohodek. Vendar reforma ne bi smela vplivati na proračun.

               (14)

               Za avstrijski šolski sistem je značilno nizko število mladih osipnikov, kar je veliko pod povprečjem EU. V trdnem in dobro delujočem sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja se izoblikuje velika skupina visokokvalificiranih delavcev. Vendar si je še vedno treba prizadevati za izboljšanje rezultatov izobraževanja in s tem zaposljivosti mladih z nizkim socialno-ekonomskim statusom, zlasti tistih s priseljenskim poreklom. Ocena izvajanja novega srednješolskega sistema (Neue Mittelschule) je razkrila pomanjkljivosti, ki jih je še vedno treba obravnavati.

               (15)

               Svet je v okviru evropskega semestra dosledno priporočal, naj Avstrija izboljša in spodbuja konkurenčnost na področju storitev, vendar je bil odziv politike do zdaj omejen. Pravne oblike, zahteve glede lastniške strukture in tarif še vedno veljajo za več poklicev, kar ustvarja zakonodajne ovire za dostop do trga, specializiranim posameznikom in podjetjem iz drugih držav članic pa preprečuje, da bi v Avstriji ustanovili podjetje. Avstrija v okviru medsebojnega ocenjevanja pregleduje svoja pravila o dostopu do poklicev in opravljanju poklicnih dejavnosti, da bi ocenila, ali so sorazmerne in v splošnem interesu. V primerjavi z organi v drugih državah članicah ima zvezni urad za varstvo konkurence na voljo premalo sredstev, kar preprečuje učinkovitejše ukrepanje.

               (16)

               Avstrijski bančni sektor je še vedno trden, vendar se še vedno sooča z veliko izzivi, tako doma kot v zvezi z občutljivo izpostavljenostjo na tujem. Tudi v letu 2014 se je kapitalizacija bančnega sektorja izboljševala, dobičkonosnost avstrijskih bank pa je še naprej pod pritiskom. Pet od šestih največjih avstrijskih kreditnih institucij je leta 2014 uspešno prestalo celovito oceno ECB, neuspešna je bila le banka Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Avstrija je dosegla znaten napredek pri prestrukturiranju bank ÖVAG in Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (18)

               Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (19)

               V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila, naslovljena na države članice, katerih valuta je euro (7). Avstrija bi morala kot država, katere valuta je euro, zagotoviti tudi celovito in pravočasno izvedbo teh priporočil –

         PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.

               Prepreči odstopanje od doseganja srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2015 in 2016. Zagotovi, da davčna reforma, ki naj bi zmanjšala davčno obremenitev dela, ne bo vplivala na proračun. Popravi neusklajenost med pristojnostmi na prihodkovni in odhodkovni strani različnih ravni države. Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, vključno z zgodnejšo uskladitvijo zakonsko določene upokojitvene starosti za moške in ženske ter vzpostavitvijo povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo.

               2.

               Okrepi ukrepe za povečanje udeležbe starejših in žensk na trgu dela, vključno z izboljšanjem zagotavljanja storitev otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe. Sprejme ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih.

               3.

               Odpravi nesorazmerne ovire za ponudnike storitev in ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij.

               4.

               Odpravi potencialne šibkosti finančnega sektorja v smislu izpostavljenosti na tujem in nezadostne kakovosti sredstev.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Ohranjen s Sklepom Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014 (UL L 165, 4.6.2014, str. 49).

      (3)  Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za leto 2014 (UL C 247, 29.7.2014, str. 92).

      (4)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (5)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

      (6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

      (7)  UL C 272, 18.8.2015, str. 98.