               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2017in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Litve za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Litve ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  6
               .

               (2)Litva bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilu 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Litvo
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Litva je 27. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017, 28. aprila 2017 pa program za stabilnost za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri programih držav članic za evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2017 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 0,4 % BDP v letu 2017 na presežek v višini 1,3 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem programskem obdobju. Dovoljena prilagoditvena pot vključuje sistemsko pokojninsko reformo iz leta 2016. V letu 2017 odraža dodatne večje strukturne reforme trga dela in pokojnin. V skladu s programom za stabilnost naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 40,2 % BDP v letu 2016 na 33,8 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede presežka od leta 2017 naprej, niso bili dovolj podrobno opredeljeni.

               (7)Litva je v programu za stabilnost za leto 2017 zahtevala uporabo začasnega odklona v višini 0,5 % BDP v okviru preventivnega dela v skladu s „skupno dogovorjenim stališčem o prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast“, ki ga je februarja 2016 potrdil Svet ECOFIN, in sicer zaradi načrtovane izvedbe večjih strukturnih reform s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Pri tem gre zlasti za povečanje vzdržnosti pokojninskega sistema z okrepljenim usklajevanjem z inflacijo in postopnim podaljševanjem pokojninske dobe. Vendar reforme ne vzpostavljajo samodejne povezave med upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Poleg tega modernizirajo odnose med delavci in delodajalci z uvedbo novih vrst pogodb o zaposlitvi, krajših odpovednih rokov, nižjih odpravnin in prilagodljivejšega delovnega časa. Reforme tudi povečujejo doseg in ustreznost nadomestil za brezposelnost in socialnih prejemkov, širijo področja uporabe aktivnih politik zaposlovanja ter znižujejo raven nezakonitih in nezavarovanih delovnih razmerij. Organi ocenjujejo, da imajo reforme pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ, saj dolgoročno omogočajo povprečne prihranke pri letnih odhodkih za pokojnine v višini 3,8 % BDP, medtem ko bi se z delom reform, ki se nanaša na trg dela, lahko povečalo povprečno letno število zaposlenih za do 10 %, kar se zdi kot na splošno verjetna predpostavka. Če bodo te reforme torej v celoti in pravočasno izvedene, bodo pozitivno vplivale na vzdržnost javnih financ. Na podlagi tega se lahko oceni, da Litva izpolnjuje pogoje za zahtevani začasni odklon v letu 2017, če bo ustrezno izvedla dogovorjene reforme, ki se bodo spremljale v okviru evropskega semestra. Vendar glede na potrebo po zagotovitvi trajnega izpolnjevanja minimalnega merila (tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP) in ob upoštevanju predhodno odobrene olajšave v okviru klavzule o sistemski pokojninski reformi (0,1 % BDP) se lahko oceni, da Litva izpolnjuje pogoje za zahtevani dodatni začasni odklon v višini 0,4 % BDP v letu 2017, kar je nekoliko pod zahtevanim odklonom v višini 0,5 % BDP.

               (8)Za leto 2017 je Svet 12. julija 2016 Litvi priporočil, naj zagotovi, da bo odklon od srednjeročnega proračunskega cilja omejen na olajšavo v zvezi s sistemsko pokojninsko reformo
                  10
               . Ob upoštevanju odobrene olajšave v zvezi s pokojninsko reformo za leto 2016 in začasnega odklona v zvezi z izvajanjem strukturnih reform za leto 2017 bi se lahko strukturni saldo v letu 2017 poslabšal za 1,3 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi Litva v letu 2017 izpolnila to zahtevo. Litva bi morala v letu 2018 doseči svoj srednjeročni cilj ob upoštevanju odobrenih olajšav v zvezi z izvajanjem sistemske pokojninske reforme za leto 2016 in strukturnih reform za leto 2017, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je to skladno z maksimalno nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 6,4 % v letu 2018, kar ustreza poslabšanju strukturnega salda za –0,6 % BDP. Ob nespremenjenih politikah naj bi Litva v letu 2018 izpolnjevala to zahtevo. Na splošno Svet pričakuje, da bo Litva v letih 2017 in 2018 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Po zadnjem povišanju neobdavčene minimalne plače se je davčna obremenitev oseb z nizkimi dohodki v zadnjih letih znatno zmanjšala in je zdaj blizu povprečju EU. Hkrati so bila temu ustrezna povečanja davkov omejena, zaradi česar so davčni prihodki kot odstotek BDP še vedno med najnižjimi v EU, kar omejuje zmožnost Litve za reševanje socialnih izzivov. Nizki davčni prihodki so posledica razmeroma velikega obsega sive ekonomije ter razmeroma nizkih prihodkov iz okoljskih davkov in obdavčitve kapitala.

               (10)Čeprav je Litva v zadnjih letih napredovala pri izboljšanju pobiranja DDV, je njena vrzel na tem področju med največjimi v EU. K slabemu pobiranju davkov prispeva tudi nezadostno prijavljanje plač. Z izboljšanjem izpolnjevanja davčnih obveznosti bi se povečali proračunski prihodki, pravičnost davčnega sistema in učinkovitost gospodarstva.

               (11)Razmerje odvisnosti starejših naj bi se okrepilo, glede na veljavna pokojninska pravila pa naj bi se odhodki za pokojnine kot delež BDP do konca 30. let tega stoletja povečali za približno 50 %. Usklajevanje pokojninskih prejemkov s pričakovano življenjsko dobo je bistveno za omejitev pritiska odhodkov za pokojnine na javne finance.

               (12)Litva je preložila začetek veljavnosti nove delovnopravne zakonodaje in druge zakonodaje o novem socialnem modelu. To je priložnost za zagotovitev ravnovesja med prožnostjo in varnostjo v odnosih med delavci in delodajalci. Visoki delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, in vse večja dohodkovna neenakost ostajata glavna izziva za Litvo. Razmerje med dohodki najbogatejših 20 % gospodinjstev in dohodki najrevnejših 20 % gospodinjstev se je zvišalo s 5,3 % v letu 2012 na 7,5 % v letu 2015 in je drugo najvišje v EU. To škodi gospodarski rasti, makroekonomski stabilnosti in razvoju vključujoče družbe. Mreža socialne varnosti tega izziva za zdaj še ne obravnava učinkovito, in sicer zaradi nizkih odhodkov za socialno zaščito. Poleg tega je razlika v dohodkovni neenakosti pred obdavčitvijo in socialnimi transferji ter po njih med najmanjšimi v EU. Vendar je boj proti revščini in socialni izključenosti visoko na dnevnem redu vlade. Zakonodaja o novem socialnem modelu predvideva povečanje ustreznosti in dosega nadomestil za brezposelnost, poleg tega pa potekajo razprave o izboljšanju ustreznosti socialne pomoči. Te pomembne odločitve je še treba sprejeti in izvesti. Za odpravo revščine med starejšimi je Litva leta 2016 v pokojninsko zakonodajo vključila mehanizem usklajevanja, ki se lahko uporabi za povečanje ustreznosti pokojnin.

               (13)Pomembno je, da Litva obravnava izzive na področju znanj in spretnosti ter odpravi negativne učinke zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva. Delež učencev z nezadostnimi osnovnimi znanji je še vedno visok. Kljub visokemu deležu prebivalstva z zaključeno terciarno izobrazbo so za visokošolsko izobraževanje značilni nizki standardi kakovosti in finančne spodbude, ki namesto uspešnosti spodbujajo prekomernost in neučinkovitost. Prizadevati bi si bilo treba za zagotavljanje visoke kakovosti poučevanja na vseh ravneh izobraževanja (vključno z reformo poklicnih poti in delovnih razmer). To je ključnega pomena za odpravo slabega uspeha in izobraževalnih pomanjkljivosti ter zagotavljanje kakovosti v visokošolskem izobraževanju (vključno z uvedbo financiranja na podlagi uspešnosti in konsolidacijo visokošolskih ustanov). Vztrajno nizka stopnja udeležbe odraslih v izobraževanju v Litvi ovira učinkovitost reform trga dela in razvoj bolje usposobljene delovne sile. Litva svoja prizadevanja osredotoča na povečanje ponudbe in ustreznosti javnih izobraževalnih programov, vendar doslej to ni prineslo konkretnih rezultatov. Za doseganje višje in vzdržne stopnje udeležbe odraslih v izobraževanju bi morala tudi spodbujati posameznike k učenju, delodajalce pa k zagotavljanju možnosti učenja za zaposlene.

               (14)Stopnja brezposelnosti nizko in srednje usposobljenih oseb je še vedno nad povprečjem EU. Za invalide je značilna visoka stopnja revščine, deloma zaradi njihovega šibkega vključevanja na trg dela. Ukrepi aktivne politike zaposlovanja v Litvi trenutno razmeroma v majhni meri pomagajo ljudem pri ponovnem vstopu na trg dela. Litva ima veliko možnosti, da ustvari bolj vključujoč trg dela, med drugim tudi z zagotavljanjem več podpornih ukrepov za invalide. To na primer pomeni okrepitev podporne zaposlitve in programa za poklicno rehabilitacijo ter povečanje razpoložljivosti proračunov za rehabilitacijo. Z nedavno sprejetim zakonom o zaposlovanju bi se lahko izboljšalo zagotavljanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja.

               (15)Litva je v zadnjih letih napredovala pri izboljšanju socialnega dialoga. Socialni partnerji dejavno sodelujejo v razpravah o novi delovnopravni zakonodaji in novem socialnem modelu, vlada pa je sprejela akcijski načrt za okrepitev socialnega dialoga. Njegov cilj je povečanje zmogljivosti socialnih partnerjev, spodbujanje kolektivnega pogajanja in izboljšanje socialnega dialoga na vseh ravneh.

               (16)Rezultati na področju zdravstva v Litvi še naprej zelo negativno vplivajo na potencialno razpoložljivo delovno silo in produktivnost dela. Kljub prizadevanjem za preusmeritev pacientov na stroškovno učinkovitejše vrste zdravstva uspešnost zdravstvenega sistema še vedno ovirajo velika odvisnost od bolnišnične oskrbe ter nizki odhodki na področju preventive in javnega zdravja. Delež neposrednih plačil je zelo visok, zlasti za zdravila.

               (17)Zaradi neugodnega demografskega razvoja bo rast čedalje bolj odvisna od produktivnosti dela. Litva je imela v obdobju 2000–2015 eno najvišjih stopenj rasti produktivnosti dela med državami članicami EU, vendar se je ta v zadnjem času upočasnila. Za njene javne naložbe sta značilna slabo načrtovanje in slaba povezava z nacionalnimi strateškimi cilji. Intenzivnost javnih naložb v raziskave in razvoj se je leta 2015 povečala in je bila nekoliko nad povprečjem EU, medtem ko intenzivnost zasebnih naložb v raziskave in razvoj še vedno zaostaja. Smernice za reformo znanstvene in inovacijske politike, ki jih je Litva sprejela leta 2016, so namenjene reševanju nenehnih izzivov na področju raziskav in inovacij. Smernice pozivajo k reformi institucionalnega financiranja raziskav in razvoja, konsolidaciji raziskovalnih in visokošolskih ustanov, znanstvenih centrov in tehnoloških parkov ter boljšemu usklajevanju, spremljanju in ocenjevanju politik. Litva je dosegla določen napredek pri podpiranju alternativnih virov financiranja. To je prispevalo k ustanovitvi številnih skladov tveganega in semenskega kapitala. Poleg tega je vlada nedavno sprejela zakon o množičnem vlaganju.

               (18)Število primerov podkupovanja, predloženih sodiščem, se v zadnjih letih stalno povečuje, kar kaže na okrepljena prizadevanja Litve za boj proti korupciji. Vendar se na nekaterih pomembnih področjih, kot sta zdravstvo in javno naročanje, določbe proti majhni korupciji in korupciji na visoki ravni v praksi vedno ne uporabljajo. Zdravstveni sektor trpi zaradi pogoste prakse neformalnih plačil zdravnikom. Na področju javnega naročanja, zlasti na ravni občin, ni dovolj preglednosti. Poleg tega šibka ureditev glede prijaviteljev nepravilnosti odvrača od prijavljanja morebitnih nepravilnosti v javnem in zasebnem sektorju. Boj proti korupciji v zdravstvenem sektorju je ena od prednostnih nalog vladnega protikorupcijskega programa. Poleg tega je vlada za zmanjšanje tveganj korupcije in navzkrižij interesov pri naročilih nizke vrednosti določila, da morajo javni naročniki na spletu objavljati informacije o novih razpisih, uspešnih ponudnikih in dodeljenih naročilih. Vendar je za zagotovitev izvajanja teh politik potrebno stalno spremljanje.

               (19)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Litve in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Litva prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (20)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  11
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Litva v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni, da bi morala v letu 2018 ohraniti svoj srednjeročni proračunski cilj ob upoštevanju olajšav v zvezi z izvajanjem sistemske pokojninske reforme in strukturnih reform, za katere je bil odobren začasni odklon. Izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti in razširi davčno osnovo na vire, ki manj škodijo rasti. Sprejme ukrepe za obravnavo izziva srednjeročne fiskalne vzdržnosti, kar zadeva pokojnine.

               2.Obravnava pomanjkanje znanj z učinkovitimi ukrepi aktivne politike zaposlovanja in izobraževanjem odraslih ter izboljša rezultate izobraževanja z nagrajevanjem kakovosti poučevanja in visokošolskega izobraževanja. Izboljša učinkovitost zdravstvenega sistema z okrepitvijo ambulantnega zdravljenja, preprečevanja bolezni in cenovne dostopnosti. Poveča ustreznost mreže socialne varnosti.

               3.Sprejme ukrepe za večjo produktivnost, in sicer tako, da poveča učinkovitost javnih naložb in okrepi njihovo povezavo z nacionalnimi strateškimi cilji.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litvi je dovoljen odklon od doseganja srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2017 in 2018 za odobreno olajšavo v zvezi z izvajanjem sistemske pokojninske reforme za leto 2016, ker se začasni odkloni prenesejo naprej za obdobje treh let.

                     (11)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Za ohranitev in krepitev razvoja euroobmočja so potrebna nenehna prizadevanja politike za podporo uravnoteženi prilagoditvi v zasebnem in javnem sektorju ter srednjeročnemu in dolgoročnemu povečanju potenciala gospodarstva za rast. Čeprav je v euroobmočju prisotno gospodarsko okrevanje, ga zavira zapuščina nedavnih gospodarskih in finančnih kriz, vključno s tekočim ponovnim zunanjim uravnoteženjem, visokimi stopnjami javnega in zasebnega dolga ter s tem povezanimi pritiski razdolževanja, obstoječo strukturno togostjo znotraj nacionalnih trgov dela in proizvodnih trgov, visoko brezposelnostjo in nizkim zaupanjem ter vztrajno šibkimi naložbami. Doslej izvajanje reform, opredeljenih v priporočilih za posamezne države članice, ni potekalo dovolj hitro.

               (2)Euroobmočje je več kot samo vsota svojih članic. Gospodarstva v euroobmočju so tesno povezana, zato je potrebno večje usklajevanje fiskalnih, finančnih in strukturnih politik. Naravnanost politik na ravni euroobmočja bi morala spodbujati rast ter hkrati zagotavljati, da se ne ogrozi napredek, dosežen pri ponovnem uravnoteženju. Države članice euroobmočja nosijo specifično odgovornost za učinkovito izvajanje okvira upravljanja, ki je bil v zadnjih letih pomembno okrepljen. To zahteva večji medsebojni pritisk v podporo izvajanju nacionalnih reform in preudarnemu vodenju javnih financ. Treba bi bilo izvesti tudi obsežnejšo oceno nacionalnih reform z vidika interesov euroobmočja, internalizacijo morebitnih učinkov prelivanja in spodbujanje politik, ki so še posebej pomembne za dobro delovanje ekonomske in monetarne unije.

               (3)Izvajanje daljnosežnih strukturnih reform, ki uvajajo reforme v gospodarstvu ter spodbujajo konkurenčnost in potencial rasti, v euroobmočju še ni zadovoljivo.  Obseg neravnotežij pred krizo, položaj v poslovnem ciklu in fiskalni manevrski prostor se v državah članicah znatno razlikujejo. Kljub izboljšanju na trgu dela in določenem napredku pri reformah za izboljšanje prožnosti trga dela, stopnja brezposelnosti ostaja visoka, tveganja za dolgoročno brezposelnost pa postajajo zakoreninjena, kar dodatno poslabšuje socialne razmere v najbolj ranljivih državah. Ponovno zunanje uravnoteženje je v teku, vendar je napredek asimetričen in veliki presežki na tekočem računu še niso prilagojeni. Z daljnosežnimi strukturnimi reformami trga dela in proizvodnih trgov bi lahko spodbudili potrebno ekonomsko prilagoditev v euroobmočju in okrepili rast v državah, ki jih izvajajo. Reforme s povečanjem zaposlovanja in nižanjem cen za potrošnike spodbujajo tudi večjo socialno vključenost. Če se strukturne reforme izvajajo v vseh državah članicah, je to ugodno za euroobmočje kot celoto zaradi pozitivnih učinkov prelivanja prek trgovinskih in finančnih poti. S tem bi se prav tako spodbudile ustrezne politične odločitve v preostalem euroobmočju. Tematske razprave Euroskupine lahko pripomorejo k temu procesu z ocenjevanjem reform in določanjem referenčnih meril zanje ter njihovega vpliva na euroobmočje kot celoto. Pri tem se lahko črpa iz dobrih praks, dogovora o skupnih načelih za dobre reforme in medsebojnega pritiska. Zaradi procesa prilagajanja na nacionalni ravni, posledično pa tudi delovanja euroobmočja, je zlasti pomembno redno spremljanje napredka pri reformah v državah članicah s čezmernimi neravnotežji in neravnotežji, ki zahtevajo odločno ukrepanje.

               (4)Eden od ključnih izzivov politike, s katerimi se srečuje euroobmočje, je zmanjševanje javnega dolga z vztrajanjem pri fiskalni odgovornosti. Zaradi konsolidacije, ki se je izvajala zadnjih nekaj let, se je stanje javnih financ v euroobmočju izboljšalo, vendar pa usklajevanje fiskalnih politik še ni optimalno. Mnoge države članice euroobmočja morajo nadaljevati fiskalno prilagajanje, da bodo znižale zelo visoke stopnje dolga. Druge države imajo več manevrskega prostora, posledično pa bi ga lahko izkoristile za spodbujanje domačega povpraševanja s posebnim poudarkom na naložbah, s čimer bi podprle domačo rast, pa tudi euroobmočje kot celoto. Prožnost pravil Pakta za stabilnost in rast državam članicam omogoča, da spodbujajo strukturne reforme in naložbe, hkrati pa upoštevajo skupaj dogovorjena pravila. Fiskalne strategije še niso dovolj rasti prijazne. Na strani prihodkov so kljub povečanemu sodelovanju znotraj Euroskupine še dodatne možnosti za izboljšanje učinkovitosti davčnih sistemov in zmanjšanje davčne obremenitve dela. Na odhodkovni strani bi moral biti večji poudarek na javnih naložbah, ki bi temeljile na zanesljivi analizi stroškov in koristi, ter drugih javnih odhodkih z močnimi in pozitivnimi učinki na rast. Pregledi porabe so poudarili potrebo po učinkovitejši javni upravi. Dobro delovanje nacionalnih fiskalnih okvirov bo zagotovilo podporo temu procesu.

               (5)Razmere na finančnih trgih v euroobmočju se izboljšujejo, vendar posojanje zasebnemu sektorju ostaja šibko, finančni trgi pa so še vedno razdrobljeni. To zavira naložbe v euroobmočju. Posledično je nastala velika naložbena vrzel, čeprav obstajajo naložbene potrebe tako v smislu materialnih kot tudi nematerialnih naložb. Naložbeni načrt EU omogoča mobilizacijo naložb in njihovo preusmerjanje v produktivne namene. Vendar bo učinek naložbenega načrta in razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga je uvedla ECB, večji, če bo dopolnjen z ukrepi v širšem finančnem sektorju za obnovitev kreditnih tokov, poglobitev kapitalskih trgov ter povečanje dolgoročnega financiranja gospodarstva. Dokončanje bančne unije poteka, temeljilo pa bo na uporabi enotnega pravilnika in doslednega regulativnega pristopa. Bolj povezani in učinkovitejši kapitalski trgi bi mobilizirali dodatna sredstva za naložbe, zato bi bilo evropsko gospodarstvo manj odvisno od bank, njegove finančne strukture pa bi postale bolj uravnotežene in stabilnejše.

               (6)Ne glede na nedavne dosežke pri krepitvi strukture ekonomske in monetarne unije, sedanji izzivi zahtevajo napredek pri dopolnitvi njene zasnove. Nadaljnji razvoj ekonomske in monetarne unije bo zahteval postopen pristop, pri katerem se bosta združevali solidarnost in disciplina. Predsednik Komisije bo skupaj s predsedniki Evropskega sveta, Evropskega parlamenta, Evropske centralne banke in Euroskupine pripravil naslednje ukrepe za boljše ekonomsko upravljanje v euroobmočju –

               PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2015–2016 znotraj Euroskupine ukrepajo, tako da:

               1.Uporabijo medsebojni pritisk za spodbujanje strukturnih reform, ki bodo olajšale odpravo velikih notranjih in zunanjih dolgov ter zagotovile podporo naložbam. Redno ocenjujejo uresničevanje reform v državah članicah z resnimi neravnotežji.  Še naprej izvajajo redno tematsko ocenjevanje strukturnih reform. Do pomladi 2016 sprejmejo odločitve o nadaljnjih ukrepih na področju usklajevanja v zvezi z zmanjšanjem visoke davčne obremenitve dela in reformo storitvenih trgov.

               2.Uskladijo fiskalne politike za zagotovitev, da bo skupna fiskalna naravnanost euroobmočja v skladu s tveganji za vzdržnost in cikličnimi pogoji. Do pomladi 2016 organizirajo tematske razprave o izboljšanju kakovosti in vzdržnosti javnih financ ter se pri tem osredotočijo zlasti na uvrščanje materialnih in nematerialnih naložb med prednostne naloge na nacionalni ravni in ravni EU ter spodbujanje rasti s prilagoditvijo davčnih sistemov. Spremljajo učinkovito delovanje nedavno okrepljenih nacionalnih fiskalnih okvirov.

               3.Zagotovijo pravočasno izvedbo nadaljnjih ukrepov v zvezi z rezultati celovite ocene, ki jo je izvedla ECB, izvajanjem direktive o sanaciji in reševanju bank, zaključkom ratifikacije medvladnega sporazuma o enotnem skladu za reševanje ter poskrbijo, da bo sklad od januarja 2016 popolnoma operativen. Spodbujajo ukrepe za poglobitev tržnega financiranja, da bi se izboljšal dostop malih in srednjih podjetij do financiranja ter zagotovil razvoj alternativnih virov financiranja. Spodbujajo nadaljnje reforme nacionalnih okvirov na področju insolventnosti.

               4.Si nadalje prizadevajo za poglobitev ekonomske in monetarne unije ter prispevajo k izboljšanju okvira za ekonomski nadzor v okviru poročila o naslednjih ukrepih za boljše ekonomsko upravljanje v euroobmočju, ki ga bo predsednik Juncker pripravil v tesnem sodelovanju s predsedniki Tuskom, Schulzem, Draghijem in Dijsselbloemom, in ukrepov, ki bodo sprejeti na podlagi tega poročila.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Češke za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Češka ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2015
                  6
               . V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

               (7)Češka je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 1,9 % BDP v letu 2015 in nato na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada namerava izpolniti svoj srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, v letu 2018, po preračunanem strukturnem saldu
                  7
                pa naj bi bil ta primanjkljaj dosežen do leta 2016. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel skoraj 41 % in se nato postopoma zmanjšal na 40,2 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten in ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej so dovolj natančno opredeljeni. Vendar obstaja tveganje, da bo vpliv načrtovanih ukrepov na strani prihodkov manjši, kot je bilo ocenjeno. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo leta 2015 referenčna vrednost za odhodke upoštevana. V letu 2016 se pričakuje nekaj odstopanja, saj bo rast neto odhodkov presegla referenčno vrednost za 0,3 % BDP. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da bo Češka na splošno usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast. Glavni elementi trenutnega fiskalnega okvira so vzpostavljeni. Vendar je obseg srednjeročnega proračunskega načrtovanja in numeričnega fiskalnega pravila omejen, njuno izvrševanje pa šibko. Osnutek reformnega svežnja je bil večkrat spremenjen in njegovo sprejetje večkrat odloženo, trenutno pa se načrtuje, da bo sprejet v letu 2015. Češka se še vedno sooča z izzivi v zvezi z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo, ki so večinoma posledica predvidenih povečanj odhodkov za pokojnine in zdravstvo. Obeti za pokojninski sistem so se nekoliko izboljšali zaradi ugodnejših projekcij demografskih gibanj. Češka vlada namerava postopoma povišati zakonsko določeno upokojitveno starost, vendar so načrtovane srednjeročne spremembe prepočasne. Trenutno potekajo razprave o spremembah veljavnega sistema usklajevanja pokojnin, vendar ni bilo sprejetih še nobenih ukrepov. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za izboljšanje stroškovne učinkovitosti in upravljanja zdravstvenega sektorja, je bil na tem področju dosežen le omejen napredek. Kazalniki, ki se uporabljajo za merjenje uspešnosti bolnišničnega sektorja, kažejo, da se zdravljenje ne izvaja vedno stroškovno učinkovito, dodeljevanje sredstev pa ovirajo tekoče težave z uvedbo sistema povračil stroškov, ki jih imajo bolnišnice. Videti pa je tudi, da splošni zdravniki ne izpolnjujejo ustrezno svoje ključne vloge v primarnem zdravstvu. Pri javnem naročanju v zdravstvenem sektorju se zelo pogosto pojavljajo nepravilnosti, kar kaže na pomanjkljivo usmerjanje in nadzor.

               (9)Na področju obdavčenja sta glavna izziva zmanjšanje davčnih utaj ter cenejše in hitrejše pobiranje davkov, in sicer tako za davkoplačevalce kot tudi za državne organe. Češka je izpolnjevanje davčnih obveznosti in boj proti davčnim utajam opredelila kot prednostni nalogi in na teh področjih sprejema več ukrepov. Leta 2015 je bilo uvedenih več ukrepov, ki se nanašajo na neposredne in posredne davke, za leto 2016 pa so načrtovani še dodatni ukrepi. Vendar so stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti še vedno previsoki. Standardizacija davčnih osnov za dohodnino ter prispevkov za socialno in zdravstveno varstvo bi pripomogla k poenostavitvi davčnega sistema, vendar ta sprememba ni bila uvedena, prav tako pa trenutno ni nobenih načrtov za obravnavanje te zadeve. Prizadevanja za poenostavitev davčnih napovedi in večjo uporabo vnaprej izpolnjenih obrazcev niso sistematična. Namesto poenostavitve sistema DDV je Češka leta 2014 uvedla tretjo stopnjo DDV. Omejen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju razlik med davčno obravnavo zaposlenih in samozaposlenih. Davčni prihodki na Češkem so še vedno močno odvisni od obdavčitve dela, pri čemer je davčna obremenitev dela za delavce z nizkimi dohodki, zlasti za tiste brez otrok, razmeroma visoka. Ukrepi, ki začnejo veljati leta 2015, nekoliko zmanjšujejo obdavčitev dela za posebne skupine, ampak bodo imeli na splošno omejen učinek. Davki na nepremičnine in okoljski davki (razen davkov na gorivo) ostajajo nizki, kar odpira možnosti za preusmeritev davkov z obdavčitve dela.

               (10)Leta 2014 je bil dosežen omejen napredek pri pospeševanju reforme reguliranih poklicev, vendar vmesni nacionalni akcijski načrt, sprejet aprila 2015, vsebuje številne konkretne ukrepe in dejavnosti, ki naj bi izboljšali regulativni okvir ter odpravili neupravičene in nesorazmerne zahteve.

               (11)Pri prizadevanjih v zadnjih letih v zvezi z odpravo korupcije je prišlo do velikih zamud. Najnovejši protikorupcijski akcijski načrt je obsegal več prednostnih področij. Zajemal je zakone o finančnem nadzoru, državnem tožilstvu, financiranju političnih strank, zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, novo politiko o upravljanju podjetij v državni lasti ter spremembo zakona o prostem dostopu do informacij. Kljub temu ni bilo storjenega veliko v smeri sprejetja teh zakonov. S sprejetjem in izvajanjem zakona o javni upravi ter s tem povezanimi ukrepi je Češka začela reševati težave, ki se nanašajo na učinkovitost in stabilnost javne uprave. Javne naložbe zavirajo tako upravne in regulativne ovire v zvezi z načrtovanjem naložb kot tudi pomanjkanje preglednosti in dolgotrajnost postopkov za pridobitev gradbenih dovoljenj in dovoljenj za uporabo zemljišč. Na javno naročanje se je osredotočilo veliko pobud v zadnjih letih, vendar se pomisleki v zvezi s preglednostjo še niso razpršili. Pri tem je treba zlasti omeniti, da javna naročila še vedno niso objavljena v centraliziranem registru. Učinkovitost postopkov javnega naročanja ovira nezadostno usmerjanje in usposabljanje, zagotovljeno institucijam, ki pripravljajo javne razpise. Nadzor nad sistemom je še vedno ohlapen.

               (12)Splošna stopnja zaposlenosti je trenutno visoka, a nekatere prikrajšane skupine so na trgu dela še vedno premalo zastopane. Med temi skupinami so starši z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci, invalidi in Romi. Nekaj korakov je bilo narejenih v smeri okrepitve učinkovitosti in uspešnosti javnih zavodov za zaposlovanje. Stopnja zaposlenosti med mladimi se povečuje, javni zavodi za zaposlovanje pa se trudijo, da bi bile njihove storitve namenjene zlasti mladim. Pomanjkanje cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva ter omejena uporaba prožne ureditve delovnega časa ženskam z otroki otežujejo sodelovanje na trgu dela. Storjenih je bilo nekaj korakov v smeri povečanja razpoložljivosti otroškega varstva, vendar so politike za podporo javnega otroškega varstva za najmlajše še vedno nezadostne.

               (13)Izobraževalni rezultati Češke so se v zadnjih letih izboljšali, a strukturni izzivi ostajajo. Število študentov v terciarnem izobraževanju je naglo naraslo, pojavili pa so se pomisleki v zvezi z upadom spretnosti mlajših diplomantov terciarnega izobraževanja. Pričakuje se, da bo zapoznela reforma visokošolskega izobraževanja, ki naj bi bila sprejeta leta 2015, uvedla institucionalno akreditacijo, strožje notranje zagotavljanje kakovosti in večjo uporabo profiliranja študentov ter izboljšala sisteme financiranja. V sektorju obveznega izobraževanja je treba zaposliti več učiteljev, vendar je zaradi nizkih plač in negativnega mnenja o poklicu težko privabiti nadarjene kandidate. Nov karierni sistem, zasnovan za izboljšanje tako zaposlovanja učiteljev kot tudi njihovega poklicnega razvoja, bi moral biti pripravljen v prvi polovici leta 2015, uvesti pa bi se moral septembra 2016. Vendar bo njegov splošni učinek v veliki meri odvisen od razpoložljivega financiranja. Celovitega pristopa k ocenjevanju in podpori šol in učencev z nizko uspešnostjo pa še vedno ni. Uvedba takšnega pristopa bi lahko pripomogla k učinkovitosti in enakosti v izobraževalnem sektorju. Čeprav je vlada sprejela celovito strategijo za izobraževanje, je bil pri prizadevanjih za bolj vključujoče izobraževanje dosežen omejen napredek. Pokazalo se je, da so mladi z nizkim socialno-ekonomskim ozadjem, vključno z Romi, manj uspešni v izobraževanju in na trgu dela.

               (14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Češkem , ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

               (15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program Češke, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu  1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

               1.Doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2016. Dodatno izboljša stroškovno učinkovitost in upravljanje zdravstvenega sektorja.

               2.Si prizadeva za boj proti davčnim utajam, poenostavi davčni sistem ter izvede protikorupcijski načrt. Sprejme ukrepe za povečanje preglednosti in učinkovitosti javnega naročanja, zlasti z vzpostavitvijo centralnega registra javnih naročil in krepitvijo usmerjanja in nadzora.

               3.Zmanjša visoko stopnjo obdavčitve, ki se odmeri osebam z nizkimi dohodki, s preusmeritvijo obdavčenja na druga področja. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega otroškega varstva.

               4.Sprejme reformo visokošolskega izobraževanja. Zagotovi ustrezno usposabljanje za učitelje, podpre manj uspešne šole ter sprejme ukrepe za povečanje udeležbe prikrajšanih otrok, vključno z Romi.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2015in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2015

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2015

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
               , zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
               , zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  3
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  4
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

               (2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

               (3)Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2014.

               (4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti
                  5
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  6
               , v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

               (5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

               (6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2015
                  7
               . V njem je bil ocenjen napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija na podlagi analize sklepa, da se Bolgarija sooča z makroekonomskimi neravnotežji. Zlasti so pretresi v finančnem sektorju leta 2014 sprožili pomisleke glede nekaterih bančnih praks v delu bank v domači lasti, ki bi lahko imele pomembne posledice za finančni sektor in splošno makroekonomsko stabilnost. Poleg tega še vedno negativen zunanji položaj, ki se sicer izboljšuje, prezadolženost podjetij in šibko prilagajanje trga dela še naprej predstavljajo makroekonomska tveganja in si zaslužijo posebno pozornost.

               (7)Bolgarija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (8)Bolgarija je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2015 ohranila na 2,8 % BDP. Po letu 2015 pa je vlada odločena, da bo primanjkljaj postopoma zmanjšala in v letu 2018 dosegla raven 1,3 % BDP. Vlada v skladu s konvergenčnim programom načrtuje, da bo leta 2018 dosegla srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Delež javnega dolga v BDP naj bi se v programskem obdobju povečal in leta 2018 dosegel skoraj 31 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo rast neto odhodkov leta 2015 skladna z referenčno vrednostjo. Vendar ob upoštevanju poslabšanja strukturnega salda (1,7 % BDP v letu 2014) obstaja tveganje manjšega odstopanja od zahteve v obdobju 2014–2015. V letu 2016 obstaja tveganje precejšnjega odstopanja, saj bo rast neto odhodkov presegla referenčno vrednost za 0,9 % BDP. Zato bodo za obe leti potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Bolgarija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Izpolnjevanje davčnih obveznosti je v Bolgariji še vedno velika težava. Treba bi bilo oblikovati celovito strategijo za izpolnjevanje davčnih obveznosti, ki bi temeljila na temeljiti analizi tveganj, sistematični oceni učinka že sprejetih ukrepov ter tesnem usklajevanju med posameznimi davčnimi službami.

               (10)Bolgarski zdravstveni sistem se sooča z več velikimi izzivi, vključno s slabimi zdravstvenimi rezultati, nizko stopnjo financiranja ter veliko neučinkovitostjo pri uporabi virov. Pričakovana življenjska doba je bistveno nižja od povprečja EU, pričakovana življenjska doba ob rojstvu pa je med najnižjimi v EU. Sistem še vedno temelji na prevelikem bolnišničnem sektorju. Čeprav se je financiranje osnovnega zdravstvenega varstva in ambulantnega zdravljenja v zadnjih letih nominalno nekoliko povečalo, je še vedno prenizko. Sklad za zdravstveno varstvo je pogodbeno zavezan, da bolnišnicam povrne stroške za zdravljenje po vnaprej določenih cenah, s čimer se bolnišnice spodbuja, da zagotavljajo neustrezno usmerjeno zdravstveno varstvo. Leta 2014 je bila sprejeta nacionalna zdravstvena strategija, toda brez jasnega načrta izvajanja.

               (11)Pretresi bančnega sektorja poleti 2014 so razkrili pomanjkljivosti pri delovanju institucij in njihovem nadzoru. Ker nadzorni organ ni zaznal precejšnjih težav v četrti največji banki v državi, tj. Poslovni banki KTB (v nadaljnjem besedilu: banka KTB), so se razkrile pomanjkljivosti v nadzornih praksah finančnega sektorja ter nadzoru tveganja koncentracije. To je omajalo verodostojnost bančnega nadzora, hkrati pa tudi vzbudilo dvome o stabilnosti drugih delov finančnega sektorja. V likvidnostni krizi poleti 2014 se je pokazal primanjkljaj kapitala, kar je privedlo do odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev banki KTB. Zajamčene vloge v vrednosti okoli 5 % BDP so bile izplačane s precejšnjo zamudo.

               (12)Aktivne politike zaposlovanja niso dovolj razvite tako glede pokritosti kot ciljne usmerjenosti. Razdrobljenost služb pomeni velik izziv za zagotavljanje nadomestil in storitev brezposelnim in neaktivnim osebam v Bolgariji. Usklajevanje med zavodi za zaposlovanje in direktoratom za socialno pomoč ni usmerjeno k učinkovitemu in celovitemu izvajanju ukrepov pomoči za najranljivejše. V Bolgariji velik delež mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo, ni v stiku z zavodi za zaposlovanje, zato jih standardni aktivacijski ukrepi na trgu dela ne dosežejo. Večina brezposelnosti v Bolgariji je dolgoročna, kar kaže na to, da je bolj strukturna kot ciklična. Čeprav je nominalno bolgarska minimalna plača najnižja v EU, se je od leta 2011 znatno povečala, vlada pa načrtuje nadaljnja znatna povečanja v prihodnjih letih. Tako ostre diskrecijske spremembe vladne politike določanja plač so lahko izkrivljajoče za trg dela. Poleg tega ni nobenih jasnih smernic za določanje minimalne plače, zato sistem ustvarja negotovost, ali bo doseženo pravo ravnotežje med podpiranjem zaposlovanja in konkurenčnosti na eni strani ter varovanjem prihodkov od dela na drugi. Revščina in socialna izključenost še vedno zbujata zaskrbljenost, saj ima Bolgarija eno najvišjih stopenj materialne prikrajšanosti v Uniji. Romsko prebivalstvo se sooča s posebej visokimi ravnmi revščine in socialne izključenosti. Večina mladih Romov ni niti zaposlenih niti se ne izobražujejo ali usposabljajo. Vpis romskih otrok v programe predšolske vzgoje in vrtce je nizek, skoraj četrtina teh otrok, starih od 7 do 15 let, pa ni udeležena v izobraževalnem sistemu.

               (13)Nizka kakovost sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihova omejena relevantnost za trg dela poslabšujeta ponudbo primerno usposobljene delovne sile za gospodarstvo. Stopnja udeležbe odraslih v vseživljenjskem učenju je ena od najnižjih v EU. Bolgarija po letih zamud še vedno ni sprejela reforme zakona o šolstvu, poleg tega pa je izvajanje strategije o zgodnjem opuščanju šolanja še vedno na začetni stopnji. Nacionalna strategija poklicnega izobraževanja in usposabljanja je bila spremenjena in leta 2014 je bila sprejeta nova strategija visokošolskega izobraževanja. Izvajanje teh strategij bi moralo prispevati k izboljšanju izobraževalnega sistema, k njegovi večji relevantnosti za gospodarstvo ter spodbujanju inovacij in ustvarjanja delovnih mest.

               (14)Spomladi 2015 je vlada predstavila predlog reforme pokojninskega sistema. Ustreznost in vzdržnost pokojninskega sistema sta odvisna od reform, ki spodbujajo in podpirajo daljše  z manj prekinitvami. Leta 2013 je bilo ugotovljeno, da 1,2 milijona upokojencev prejema pokojnine, ki jih uvrščajo pod nacionalni prag revščine. Ključni vzroki za nizke pokojnine so predčasne upokojitve in kratka obdobja plačevanja prispevkov. Hitro staranje bolgarske družbe bo verjetno stanje v prihodnosti še poslabšalo. Zato je primerno, da Bolgarija dodatno omeji rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kar bo prispevalo k dolgoročni vzdržnosti javnih financ, vključno z izvedbo korenitih pokojninskih reform.

               (15)Ključni gradniki naložbam prijaznega poslovnega okolja so neodvisen, visokokakovosten in učinkovit pravosodni sistem ter učinkoviti mehanizmi za boj proti korupciji. Ključni izzivi na tem področju so med drugim premalo skupne koordinacije, institucionalne pomanjkljivosti ter slabi dosežki pri doseganju končnih obsodb na sodiščih. Ta pomembna področja politike bo zajemal mehanizem za sodelovanje in preverjanje.

               (16)Okvir za insolventnost v Bolgariji je neučinkovit in povečuje negotovost med udeleženci na trgu ter zmanjšuje splošno privlačnost države za vlagatelje. Stečajni postopki trajajo dlje kot v primerljivih državah in stopnja izterjave terjatev je nizka. Potrebo po učinkovitem okviru za obravnavanje insolventnosti bi bilo treba obravnavati tudi v povezavi z visoko zadolženostjo nefinančnih družb v Bolgariji ter vlogo takšnega okvira pri lajšanju procesa razdolževanja.

               (17)Leta 2014 sta bili sprejeti strategiji za reformo javne uprave in uvedbo e-uprave. Za njuno izvedbo bosta potrebna močna usmeritev in usklajevanje politik. Kakovost javnih storitev kljub preteklim prizadevanjem ostaja nizka. Nezadosten razvoj e-uprave omejuje prizadevanja za povečanje preglednosti in zmanjševanje upravnega bremena. Posebna težava so postopki javnega naročanja, katerih izvajanje ovirata pogosto spreminjajoči se pravni okvir in nezadostna upravna zmogljivost. Predhodno preverjanje razpisnih postopkov se velikokrat izvaja formalistično. Hkrati so postopki javnega naročanja predmet prekrivajočih se naknadnih kontrol, ki včasih privedejo do različnih ugotovitev. Nepreglednost pri postopku zbiranja ponudb je tudi posledica še vedno nedokončane namestitve vseh platform e-javnega naročanja. Nepravilnosti pri postopkih javnega naročanja so v preteklosti povzročile precejšnje zamude pri izvajanju programov, financiranih iz skladov EU, poleg tega pa imajo negativen učinek na poslovno okolje in zavirajo zelo potrebne izboljšave infrastrukture. Večletna strategija, ki je bila sprejeta julija 2014 in s katero naj bi se odpravile ključne pomanjkljivosti v sistemu javnih naročil, določa jasen časovni razpored za konkretne korake, ki jih je treba sprejeti v letih 2015 in 2016. To strategijo je treba izvesti.

               (18)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo bolgarske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil bolgarski konvergenčni program, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

               (20)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 3 in 5 v nadaljevanju –

               PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

               1.Prepreči strukturno poslabšanje javnih financ v letu 2015 in doseže prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2016. Sprejme odločne ukrepe za izboljšanje pobiranja davkov in obravnavo sive ekonomije na podlagi celovite analize tveganj in ocene preteklih ukrepov. Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, zlasti s pregledom oblikovanja cen v zdravstvu ter okrepitvijo ambulantne oskrbe in osnovnega zdravstvenega varstva.

               2.Do decembra 2015 dokonča neodvisni pregled kakovosti sredstev celotnega sistema in obremenitveni test bančnega sektorja po pristopu od spodaj navzgor v tesnem sodelovanju z evropskimi organi. Pregleda portfelje v sektorju pokojninskih skladov in zavarovalniškem sektorju. Pregleda in okrepi nadzor nad bančnim in nebančnim finančnim sektorjem, vključno z okrepitvijo okvirov za reševanje bank in jamstva za vloge. Izboljša korporativno upravljanje v finančnih posrednikih, vključno z obravnavo tveganja koncentracije in izpostavljenosti s tem povezanih strank.

               3.Razvije celostni pristop za skupine z obrobja trga dela, zlasti za starejše delavce in mlade, ki niso zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo. Po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami vzpostavi pregleden mehanizem za določanje minimalne plače ter minimalnih prispevkov za socialno varnost glede na njihov vpliv na revščino zaposlenih, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost.

               4.Sprejme reformo zakona o šolstvu ter poveča udeležbo prikrajšanih otrok, zlasti Romov, v izobraževanju z izboljšanjem dostopa do kakovostnega zgodnjega izobraževanja.

               5.Z namenom izboljšanja naložbenega okolja pripravi celovito reformo okvira na področju insolventnosti, pri čemer naj se opre na mednarodne dobre prakse ter strokovno znanje in izkušnje, zlasti da bi izboljšala mehanizme za obdobje pred nastopom insolventnosti in izvensodno prestrukturiranje.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2017in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2017

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2017

                  in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2017

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije
                  2
               ,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta
                  3
               ,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 16. novembra 2016 sprejela letni pregled rasti
                  4
               , ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2017. Evropski svet je na zasedanju 9. in 10. marca 2017 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 16. novembra 2016 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja
                  5
               , v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 9. in 10. marca 2017, Svet pa ga je sprejel 21. marca
                  6
               .

               (2)Slovaška bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (3)Poročilo o državi za Slovaško
                  7
                za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Slovaška je 26. aprila 2017 predložila nacionalni program reform za leto 2017 in program stabilnosti za leto 2017. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila upoštevana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v zakonodaji o skladih ESI
                  8
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoje programe skladov ESI in jih spremeni, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil za to državo. Komisija je zagotovila dodatne smernice o uporabi teh pravil
                  9
               .

               (6)Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2017 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 1,3 % BDP v letu 2017, ter nadaljnje postopno izboljšanje na 0 % BDP v letih 2019 in 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2018. V skladu s programom za stabilnost naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno upadal in leta 2020 dosegel 46 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten.

               (7)Svet je 12. julija 2016 Slovaški priporočil, naj doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, da bi se približala srednjeročnemu proračunskemu cilju. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 obstaja v letu 2017 tveganje določenega odklona od te zahteve.

               (8)V letu 2018 naj bi se Slovaška glede na svoj fiskalni položaj z dodatno prilagoditvijo približala srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP. V skladu s skupno dogovorjeno prilagoditveno matriko v okviru Pakta za stabilnost in rast ta prilagoditev pomeni zahtevo po nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  10
               , ki ne presega 2,9 %. To bi ustrezalo strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Ob nespremenjenih politikah obstaja v obdobju 2017–2018 skupaj tveganje znatnega odklona od te zahteve. Svet na splošno meni, da bi morala biti Slovaška pripravljena v letu 2017 sprejeti dodatne ukrepe za zagotovitev skladnosti in da bodo v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, da bi izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 pri oceni proračunskih načrtov in rezultatov upoštevati proračunski saldo države članice glede na ciklične pogoje. Kot je navedeno v sporočilu Komisije, priloženem tem priporočilom za posamezne države, bo treba pri oceni osnutka proračunskega načrta za leto 2018 in poznejši oceni proračunskih rezultatov za leto 2018 ustrezno upoštevati cilj glede fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Slovaške. Pri tem namerava Komisija uporabiti možno prosto presojo glede na ciklično situacijo Slovaške.

               (9)Za slovaške javne finance dolgoročno še vedno ostajajo tveganja. Odhodki za zdravstvo še naprej ogrožajo dolgoročno vzdržnost javnih financ, saj je povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstva na Slovaškem še vedno izziv. Sprejetih je bilo nekaj ukrepov za racionalizacijo bolnišnične oskrbe in znižanje stroškov, vendar konkretni rezultati še niso vidni. V pregledu porabe za leto 2016 so bile ugotovljene možnosti za prihranke. Kljub temu je bil napredek pri zagotavljanju celostnega zdravstva v praksi in izvajanju reforme izdatkov za zdravstvo do zdaj počasen, počasi pa napreduje tudi uvajanje sistema skupin primerljivih primerov za plačila in e-zdravstvenega sistema. Medtem naj bi se po napovedih primanjkljaj javnega pokojninskega sistema dolgoročno podvojil, pri čemer je upokojitvena starost na Slovaškem med najnižjimi v EU. Nedavne prilagoditve pokojninskega sistema so bile večinoma priložnostne in so imele zgolj kratkoročen učinek.

               (10)Zmanjšal se je obseg davčnih utaj in izogibanja davkom, ob tem pa si Slovaška prizadeva za izboljšanje prostovoljnega spoštovanja predpisov. Izboljšave pri pobiranju davkov so precej zmanjšale v preteklosti globoko vrzel pri pobiranju DDV. Zdi se, da je omejitev goljufij v zvezi z DDV pozitivno učinkovala tudi na pobiranje davka od dohodkov pravnih oseb. Finančna uprava poudarja izboljšanje izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV, zlasti z izvajanjem revizij. Hkrati se proučujejo nerevizijske dejavnosti za okrepitev prostovoljnega izpolnjevanja davčnih obveznosti.

               (11)Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica trajnega gospodarskega okrevanja in stabilnega ustvarjanja delovnih mest, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti ostaja med najvišjimi v EU. Zlasti pesti marginalizirane Rome, nizko usposobljene delavce in mlade. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. Udeležba odraslih v vseživljenjskem učenju in izobraževanju druge priložnosti ostaja majhna. Kljub ukrepom, ki zaposlene z nizkimi dohodki spodbujajo k delu, in reformi javnih zavodov za zaposlovanje, ki še ni končana, so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in ranljive skupine, to pa med drugim zaradi velikega števila vlog. Akcijski načrt Slovaške za integracijo dolgotrajno brezposelnih, ki se v veliki meri financira iz sredstev Evropskega socialnega sklada, je namenjen izboljšanju tega položaja s celovitim pristopom k individualiziranim storitvam.  To bo doseženo z zagotavljanjem specializiranega svetovanja, novega sistema oblikovanja profilov, sodelovanja z zasebnimi agencijami za zaposlovanje in izvajanjem ciljnih programov usposabljanja, ki jih snujejo delodajalci na podlagi regionalnih potreb trga dela. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki prispevajo k njihovim skromnim rezultatom na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), ki ga le redko koristijo moški, pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, ter majhne uporabe prožne ureditve delovnega časa.

               (12)Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja in raven osnovnih znanj še vedno ne dosegajo pričakovanj v primerjavi z mednarodnimi standardi in so se v obdobju 2012–2015 še poslabšali. Poleg tega so razhajanja med regijami še vedno velika. Skromna uspešnost je v prvi vrsti povezana z močnim učinkom socialno-ekonomskega in etničnega porekla učencev in dijakov, s problematiko enakopravnosti, dostopa in vključenosti ter razmeroma majhne privlačnosti učiteljskega poklica. Kljub 6-odstotnemu povišanju plač učiteljev leta 2016 in načrtovanim nadaljnjim povišanjem v obdobju 2017–2020 so nekonkurenčni plačni pogoji in omejena ponudba trajnega usposabljanja učiteljev med dejavniki, zaradi katerih je ta poklic še vedno precej neprivlačen, zlasti za bodoče mlade učitelje in tiste, ki prebivajo v bolj razvitih regijah države. Nedavno sprejeta zakonodaja za preprečevanje segregacije v zvezi z marginalizirano romsko skupnostjo še ni v celoti izvedena, da bi lahko dosegla pozitivne spremembe in povečala njihovo udeležbo v vključujočem rednem izobraževanju, pri čemer bo poseben poudarek na izobrazbi in varstvu v zgodnjem otroštvu, vključno s predšolsko vzgojo.

               (13)Slovaška javna uprava je v postopku modernizacije, vendar korupcija ostaja problematična. Dojemanje korupcije je še vedno visoko in je glavna ovira za poslovanje. Nadzorni mehanizmi in izvrševanje protikorupcijskih pravil se še naprej zdijo neustrezni, pobude politik v zvezi s prijavljanjem nepravilnosti in navideznimi družbami pa morda ne bodo zadostovale za odpravo problema. Poleg tega so prakse javnega naročanja na mnogih področjih še daleč od dobrih praks. Razvijajo se usposabljanja, ki bodo osebje opremila z znanjem za vodenje učinkovitejših sistemov javnega naročanja. Toda navzkrižja interesov, prilagojene razpisne zahteve in prekomerna uporaba najnižje cene kot merila za oddajo naročil ostajajo glavna težava in omejujejo konkurenco, ki temelji na kakovosti. Pomanjkljivosti pri javnem naročanju se stalno navajajo kot dejavniki, ki vplivajo na učinkovitost razporejanja javnih sredstev.

               (14)Kadar se zakonodajno okolje pogosto spreminja, podjetja le težko in z visokimi stroški izpolnjujejo predpise, zakonodajni in regulativni postopki ter ureditve insolventnosti pa se pogosto dojemajo kot premalo prijazni do podjetij. Nedavno je bila ustanovljena medresorska delovna skupina za poslovanje, ki jo vodi državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo in ki naj bi po načrtih do junija 2017 pripravila predloge ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja. V sektorju poslovnih poklicev na Slovaškem ostajajo visoke regulativne ovire. Za obravnavo tega vprašanja je Komisija januarja 2017 v svojem sporočilu o priporočilih za reforme na področju regulacije poklicnih storitev v okviru svežnja ukrepov za odpravo ovir na trgu storitev
                  11
                zagotovila posebne smernice za vsak poklic.

               (15)Na Slovaškem je še vedno problematično izboljšanje učinkovitosti in tudi neodvisnosti pravosodnega sistema, čeprav si država prizadeva odpraviti pomanjkljivosti. Toda pomisleki glede učinkovitosti in neodvisnosti sodstva ostajajo. Poleg tega javno upravo še naprej bremenijo neučinkovitost, nezadostne zmogljivosti in razdrobljenost. Pozitiven napredek predstavljata sprejetje strategije za upravljanje človeških virov iz oktobra 2015 in nedavno sprejetje zakona o javnih uslužbencih. Novi politično neodvisni svet javnih uslužbencev bo nadzoroval izvajanje načel zakona ter etični kodeks javnih uslužbencev. Zaradi kompleksnosti in nepreglednosti regulativnega okvira so odnosi med zainteresiranimi stranmi na trgu energije zapleteni. Nedavne spremembe pri določanju tarif za distribucijo odražajo vztrajni politični in poslovni vpliv. Neodvisnost regulatorja cen energije naj bi se še zmanjšala po sprejetju zakonodaje, v skladu s katero ima vlada izključno pravico do imenovanja predsednika regulatorja, ministrstvoma za gospodarstvo in okolje pa daje pravico do poseganja v postopke določanja cen.

               (16)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2017. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

               (17)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje
                  12
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Slovaška v letih 2017 in 2018 ukrepa tako, da:

               1.Izvaja svojo fiskalno politiko v skladu z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, kar pomeni znaten fiskalni napor za leto 2018. Pri sprejemanju ukrepov politike upošteva doseganje fiskalne naravnanosti, ki prispeva k okrepitvi trenutnega okrevanja in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ Slovaške. Izboljša gospodarnost zdravstvenega sistema, vključno z izvedbo projekta stroškovne učinkovitosti.

               2.Izboljša aktivacijske ukrepe za prikrajšane skupine, vključno z izvedbo akcijskega načrta za dolgotrajno brezposelne ter zagotavljanjem individualiziranih storitev in ciljnega usposabljanja. Okrepi priložnosti za zaposlovanje žensk, zlasti s povečanjem ponudbe dostopnega in kakovostnega otroškega varstva. Izboljša kakovost izobraževanja in poveča udeležbo Romov v vključujočem rednem izobraževanju.

               3.Izboljša konkurenco in preglednost poslov javnega naročanja ter stopnjuje boj proti korupciji z odločnejšim izvrševanjem obstoječe zakonodaje. Sprejme in izvede celovit načrt za zmanjšanje upravnih in regulativnih ovir za podjetja. Izboljša učinkovitost pravosodnega sistema ter med drugim skrajša trajanje obravnave civilnih in gospodarskih zadev.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)
                  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final..

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 in P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Neto javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final in COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


                 EVROPSKA
                 KOMISIJA

                                            Bruselj, 13.5.2015
                                            COM(2015) 269 final

                              Priporočilo

                       PRIPOROČILO SVETA

     v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2015

     in mnenje Sveta o programu za stabilnost Avstrije za leto 2015

SL                                                                    SL
 ---pagebreak---                                               Priporočilo

                                      PRIPOROČILO SVETA

                  v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2015

                  in mnenje Sveta o programu za stabilnost Avstrije za leto 2015

     SVET EVROPSKE UNIJE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4)
     Pogodbe,
     ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad
     proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2)
     Uredbe,
     ob upoštevanju priporočila Evropske komisije2,
     ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3,
     ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,
     ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,
     ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)     Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo
             strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem
             usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na
             katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in
             konkurenčnost.
     (2)     Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah
             ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o
             smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane
             smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih
             ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.
     (3)     Svet je 8. julija 2014 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim programom reform
             Avstrije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnjenem programu Avstrije za stabilnost za

     1
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
     2
            COM(2015) 269.
     3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

SL                                                 2                                                SL
 ---pagebreak---             leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku
            proračunskega načrta Avstrije za leto 20154 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20135.
     (4)    Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti6, ki zaznamuje začetek
            evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je
            isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu
            opozarjanja7, v katerem Avstrija ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere
            je treba opraviti poglobljeni pregled.
     (5)    Evropski svet je 18. decembra 2014 izrazil svojo podporo prednostnim nalogam, ki
            so spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za
            odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.
     (6)    Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 20158. V
            njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države,
            sprejetih 8. julija 2014.
     (7)    Avstrija je 21. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in
            program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se
            upoštevala njuna medsebojna povezanost.
     (8)    Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast in prehodne
            določbe glede dolga v obdobju 2014–2016. V programu za stabilnost za leto 2015
            vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na
            2,2 % BDP v letu 2015 in nato na 0,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za
            stabilnost je bil leta 2014 dosežen srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj, ki ni
            višji od 0,45 % BDP, vlada pa namerava srednjeročni cilj izpolnjevati v celotnem
            programskem obdobju. Vendar preračunani strukturni saldo kaže na odklon od
            srednjeročnega cilja od leta 2015 naprej. Pričakuje se, da bo delež javnega dolga
            najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 86,8 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in
            leta 2019 znašal 79,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te
            proračunske projekcije v programu, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo
            načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno
            opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva,
            da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,4 % BDP odstopal od srednjeročnega cilja.
            Odklon naj bi postal znaten leta 2016 zaradi predvidenega poslabšanja strukturnega
            salda v višini 0,6 % BDP, pri čemer bi za dosego srednjeročnega cilja bila potrebna
            strukturna prilagoditev v višini 0,3 % BDP. To bi pomenilo odklon za okoli 0,9 %
            BDP od zahteve iz Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi.
            Istočasno pa se bo v skladu s programom za stabilnost in pomladansko napovedjo
            Komisije iz leta 2015 bruto dolg v letih 2015 in 2016 še naprej zmanjševal v skladu s
            prehodno določbo glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob
            upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje,
            da Avstrija ne bo usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.
     (9)    Odnosi med različnimi ravnmi države ostajajo zapleteni, zaradi česar se zmanjšuje
            učinkovitost v ključnih sektorjih javne uprave. Avstrija se še vedno uvršča med
            države z najnižjimi stopnjami lastne obdavčitve na lokalni in regionalni ravni,

     4
           C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
     5
           UL L 140, 27.5.2013, str. 11.
     6
           COM(2014) 902 z dne 28. novembra 2014.
     7
           COM(2014) 904 final z dne 28. novembra 2014.
     8
           SWD(2015) 39 final z dne 26. februarja 2015.

SL                                                   3                                                  SL
 ---pagebreak---             izražene v deležu BDP. Kljub tej nizki stopnji davčne avtonomije imajo regionalne in
            lokalne uprave več pristojnosti na področju porabe in upravljanja. Velika zapletenost
            pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani ter njihova neusklajenost ne vpliva
            ugodno na izvajanje širših političnih reform.
     (10)   Na dolgoročno fiskalno vzdržnost avstrijskega pokojninskega sistema še vedno
            negativno vplivajo strukturne slabosti. Reforme, ki jih je do zdaj sprejela Avstrija,
            niso zadostne za zagotovitev dolgoročne fiskalne vzdržnosti sistema. Prvič, dejanska
            upokojitvena starost je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno
            starostjo. Drugič, zakonsko določena upokojitvena starost žensk je precej nižja od
            starosti moških in ne bo povišana do leta 2024. Tretjič, zakonsko določena
            upokojitvena starost še vedno ni povezana z nenehno naraščajočo življenjsko dobo v
            Avstriji. Avstrija je sprejela nekatere ukrepe za povečanje dejanske upokojitvene
            starosti, ki je zdaj 59,7 leta (2014), a ostaja pod povprečjem EU, ki je 63,1 leta
            (2013). Sprejeti so bili ukrepi za preprečevanje možnosti predčasnega in invalidskega
            upokojevanja, s čimer se delovna doba podaljšuje. Poleg tega so se povišali letni
            odbitki za predčasno upokojitev in obdobje pokojninske dobe, ki je potrebno za
            izpolnjevanje pogojev za predčasno ali invalidsko upokojitev. Ni jasno, ali se bodo
            pričakovani pozitivni proračunski učinki teh ukrepov dejansko pokazali.
     (11)   Avstrijska poraba za zdravstveno varstvo je med najvišjimi v EU. Cilj tekoče
            reforme zdravstvenega varstva (2013–2016) je stabilizacija sredstev, namenjenih
            zdravstvenemu varstvu, izraženih kot delež BDP, od leta 2016. Vendar tudi če bodo
            reforme uspešne, bo treba za dosego fiskalne vzdržnosti in učinkovitosti sistema
            zdravstvenega varstva še vedno premagati strukturne izzive. Za obdobje po letu 2016
            bi bilo treba sprejeti ukrepe zdaj. Primera ukrepov sta med drugim povečanje števila
            pacientov, sprejetih v ambulantno zdravljenje v okviru multidisciplinarnega
            osnovnega zdravstvenega varstva, ter dodatno zmanjšanje povprečnega obdobja
            bolnišničnega zdravljenja.
     (12)   Zagotovitev dolgoročne razpoložljivosti ustrezno kvalificirane delovne sile za
            Avstrijo še vedno ostaja izziv. Stopnja brezposelnosti trenutno znaša okoli 5,6 % in
            je med najnižjimi v EU, vendar potencial trga dela nekaterih delov delovne sile še ni
            v celoti izkoriščen. Avstrija je sprejela nekaj ukrepov za podaljšanje delovne dobe,
            izboljšanje udeležbe žensk na trgu dela in boljšo izkoriščenost potenciala
            priseljencev, ki sodelujejo na trgu dela, vključno z izboljšanjem priznavanja njihovih
            kvalifikacij. Vendar je treba nedavne reforme tesno spremljati, potrebnih pa je še več
            ukrepov za popoln izkoristek potenciala teh skupin na trgu dela.
     (13)   Avstrija je 13. marca 2015 predstavila celovito davčno reformo, s katero si prizadeva
            preoblikovati davčne razrede ter stopnje dohodnine, zlasti z zmanjšanem začetne
            stopnje dohodnine s 36,5 % na 25 %. Davčna olajšava naj bi po ocenah znašala
            4,9 milijarde EUR, za podporo družinske politike in raziskovalnih dejavnosti pa je
            predvidenih še 300 milijonov EUR dodatnih odhodkov. V skladu s predlogom bo
            preusmeritev obdavčitve delno financirana z bojem proti davčnim utajam,
            zmanjšanjem javnih izdatkov, povečanjem zmanjšanih stopenj DDV na 13 % na
            nekaterih področjih ter s povečanjem davka na dohodek od kapitala s 25 % na
            27,5 %. Ti načrti reform so na splošno v skladu s priporočili Sveta iz leta 2014.
            Verjetno bodo povečali spodbude za delo za posameznike z nizkimi dohodki in
            prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu ter podprli razpoložljivi dohodek.
            Vendar reforma ne bi smela vplivati na proračun.

SL                                               4                                                   SL
 ---pagebreak---      (14)    Za avstrijski šolski sistem je značilno nizko število mladih osipnikov, kar je veliko
             pod povprečjem EU. V trdnem in dobro delujočem sistemu poklicnega izobraževanja
             in usposabljanja se izoblikuje velika skupina visokokvalificiranih delavcev. Vendar
             si je še vedno treba prizadevati za izboljšanje rezultatov izobraževanja in s tem
             zaposljivosti mladih z nizkim socialno-ekonomskim statusom, zlasti tistih s
             priseljenskim poreklom. Ocena izvajanja novega sekundarnega šolskega sistema
             (Neue Mittelschule) je razkrila pomanjkljivosti, ki jih je še vedno treba obravnavati.
     (15)    Svet je v okviru evropskega semestra dosledno priporočal, naj Avstrija izboljša in
             spodbuja konkurenčnost na področju storitev, vendar je bil odziv politike do zdaj
             omejen. Pravne oblike, zahteve glede lastniške strukture in tarif še vedno veljajo za
             več poklicev, kar ustvarja zakonodajne ovire za dostop do trga, specializiranim
             posameznikom in podjetjem iz drugih držav članic pa preprečuje, da bi v Avstriji
             ustanovili podjetje. Avstrija v okviru medsebojnega ocenjevanja pregleduje svoja
             pravila o dostopu do poklicev in opravljanju poklicnih dejavnosti, da bi ocenila, ali
             so sorazmerne in v splošnem interesu. V primerjavi z organi v drugih državah
             članicah ima zvezni urad za varstvo konkurence na voljo premalo sredstev, kar
             preprečuje učinkovitejše ukrepanje.
     (16)    Avstrijski bančni sektor je še vedno trden, vendar se še vedno sooča z veliko izzivi,
             tako doma kot v zvezi z občutljivo izpostavljenostjo na tujem. Tudi v letu 2014 se je
             kapitalizacija bančnega sektorja izboljševala, dobičkonosnost avstrijskih bank pa je
             še naprej pod pritiskom. Pet od šestih največjih avstrijskih kreditnih institucij je
             leta 2014 uspešno prestalo celovito oceno ECB, neuspešna je bila le banka
             Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Avstrija je dosegla znaten napredek pri
             prestrukturiranju bank ÖVAG in Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Vendar je bilo
             februarja 2015 ugotovljeno, da ima družba Heta Asset Resolution, tj. družba za
             upravljanje terjatev, ki je nastala z razcepitvijo HGAA, primanjkljaj kapitala v višini
             7,6 milijarde EUR. Vlada se je kot 100-odstotna lastnica družbe Heta Asset
             Resolution odzvala z razglasitvijo 15-mesečnega moratorija na plačila obresti in
             glavnice za obveznice v vrednosti približno 10 milijard EUR, ki jih ima v lasti ta
             družba, s čimer je prvič uporabila nova orodja iz direktive o sanaciji in reševanju
             bank.
     (17)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo avstrijske
             ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je
             ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po
             priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba
             okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na
             ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena
             teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak
             tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega
             semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.
     (18)    Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Avstrije za stabilnost, njegovo
             mnenje9 pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.
     (19)    V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike
             euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države
             članice, katerih valuta je euro. Avstrija bi morala zagotoviti tudi popolno in
             pravočasno izvedbo teh priporočil –
     9
            V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

SL                                                       5                                             SL
 ---pagebreak---      PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:
     1.      Prepreči odklon od srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. Zagotovi, da davčna
             reforma, ki naj bi zmanjšala davčno obremenitev dela, ne bo vplivala na proračun.
             Popravi neusklajenost med pristojnostmi na prihodkovni in odhodkovni strani
             različnih ravni države. Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti
             pokojninskega sistema, vključno z zgodnejšo uskladitvijo zakonsko določene
             upokojitvene starosti za moške in ženske ter vzpostavitvijo povezave med zakonsko
             določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo.
     2.      Okrepi ukrepe za povečanje udeležbe starejših in žensk na trgu dela, vključno z
             izboljšanjem zagotavljanja storitev otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe. Sprejme
             ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih.
     3.      Odpravi nesorazmerne ovire za ponudnike storitev in ovire za ustanavljanje
             interdisciplinarnih podjetij.
     4.      Odpravi potencialne šibkosti finančnega sektorja v smislu izpostavljenosti na tujem
             in nezadostne kakovosti sredstev.
     V Bruslju,

                                               Za Svet
                                               Predsednik

SL                                                6                                                 SL