               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 525 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 5(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja, ki ga je Evropski svet potrdil 21. marca 2019. Svet je Priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja sprejel 9. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje).

               (2)Slovaška bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, ki je izraženo v priporočilih 2 do 4 spodaj. Zlasti bodo ukrepi za boj proti korupciji in izboljšanje pravosodnega sistema prispevali k obravnavi prvega priporočila za euroobmočje glede kakovosti institucij, osredotočenje ekonomske politike v zvezi z naložbami na določena področja bo prispevalo k obravnavi drugega priporočila za euroobmočje glede podpiranja naložb, ukrepi za izboljšanje znanj in spretnosti pa bodo prispevali k obravnavi tretjega priporočila za euroobmočje glede delovanja trga dela.

               (3)Poročilo o državi za Slovaško za leto 2019
                  2
                je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Slovaške pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (4)Slovaška je 25. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019 in program stabilnosti za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu stabilnosti za leto 2019 pričakuje, da se bo nominalni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 0,7 % BDP v letu 2018 na uravnotežen proračun v letu 2019 in ostal nespremenjen do leta 2022. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  5
                naj bi bil do leta 2020 dosežen srednjeročni proračunski cilj, ki je bil spremenjen iz strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP v letu 2019 v strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP od leta 2020 dalje. V skladu s programom stabilnosti za leto 2019 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno upadal in se s 47,5 % v letu 2019 znižal na 44,4 % BDP do leta 2022. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2019 naprej, niso bili v celoti opredeljeni. Proračun vključuje nedoločeno kategorijo odhodkov, ki se imenujejo proračunske rezerve (v skupnem znesku 0,7 % BDP), kar zmanjšuje predvidljivost izvrševanja proračuna.

               (7)Svet je 13. julija 2018 Slovaški priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  6
                v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2018, ki je predvidela boljši položaj za dosego srednjeročnega cilja v letu 2019, in v skladu s pravili za odmrznitev zahtevanih prilagoditev nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 4,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,3 % v letu 2019. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019 obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene fiskalne prilagoditve v letih 2018 in 2019 skupaj.

               (8)Slovaška bi morala v letu 2020 doseči svoj srednjeročni proračunski cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 ob predpostavki nespremenjenih politik je to skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 4,6 %, kar ustreza strukturni prilagoditvi v višini 0,3 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje znatnega odklona od navedene zahteve v letih 2019 in 2020 skupaj. Slovaška naj bi v skladu z napovedmi v letih 2019 in 2020 izpolnjevala pravilo glede dolga. Svet na splošno meni, da bi bilo treba z letom 2019 sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast.

               (9)Na Slovaškem obstajajo srednja tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. V skladu s poročilom Komisije o javnofinančni vzdržnosti za leto 2018 bi bilo glede na scenarij nespremenjene politike za dolgoročno stabilizacijo deleža javnega dolga v BDP potrebno skupno izboljšanje za 2,5 odstotne točke BDP v primarnem strukturnem saldu. To pa zaradi načrtovanega povečanja odhodkov za pokojnine in zdravstveno varstvo, ki zvišuje stroške staranja (skupni prispevek v višini 1,8 odstotne točke BDP). Ker je rodnost nizka, pričakovana življenjska doba na Slovaškem pa se bo po pričakovanjih še povečevala, naj bi se koeficient starostne odvisnosti starejših (primerjava med starejšim prebivalstvom in aktivnim prebivalstvom, tj. delež prebivalcev, ki so zaposleni ali se izobražujejo) do leta 2060 skoraj potrojil. Medtem ko so bile leta 2016 samo približno tri neaktivne osebe nad 65 let za vsakih deset zaposlenih, naj bi se to število povečalo na več kot sedem oseb za vsakih deset zaposlenih do leta 2060 (koeficient ekonomske odvisnosti starejših). Uvedba avtomatskega prilagajanja upokojitvene starosti pričakovani življenjski dobi je postopoma izboljšala dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. To je bilo sprejeto kot pomembno orodje za zagotavljanje medgeneracijske pravičnosti in dolgoročne vzdržnosti. Zaskrbljenost glede dolgoročne javnofinančne vzdržnosti pokojninskih sistemov se je povečala, potem ko je Parlament 28. marca 2019 sprejel ustavno spremembo, ki določa starostno mejo za upokojitev (64 za moške in ženske brez otrok, pri čemer se ta starost zniža za pol leta za ženske za vsakega od prvih treh otrok) in odpravlja avtomatsko prilagajanje, povezano s pričakovano življenjsko dobo. Po mnenju slovaškega fiskalnega sveta bo starostna meja še povečala odhodke za 1,6 % BDP, in sicer z 8,6 % leta 2016 na 11,4 % leta 2070 v primerjavi s povečanjem na 9,8 %, napovedanim v poročilu o staranju prebivalstva za leto 2018. To bo precej povečalo tveganja glede vzdržnosti. V tem trenutku niso bili predlagani nobeni ukrepi uravnoteženja, prav tako pa ni bil izračunan vpliv na dohodek in revščino v starosti.

               (10)Kljub določenemu napredku v boju proti davčnim utajam ostaja izpolnjevanje davčnih obveznosti izziv, vrzel pri izpolnjevanju obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost pa je leta 2016 znašala več kot dvakrat toliko kot povprečje EU. Čeprav se pričakuje, da bodo imeli ukrepi, načrtovani v okviru tretjega akcijskega načrta, pozitivne rezultate, se nekateri še ne izvajajo. Z uvedbo elektronske davčne napovedi se bo na primer verjetno zmanjšalo upravno breme za davkoplačevalce, vendar se zaradi neizvedbe vseh načrtovanih ukrepov lahko zmanjša skupni učinek. Hkrati lahko strukturiran okvir ukrepov politike pomaga zamejiti pogoste spremembe davčnega zakonika in spodbudi njegovo poenostavitev. Potencialni prihodki od davkov na okolje in nepremičnine so v primerjavi z drugimi državami EU premalo izkoriščeni.

               (11)Pozitivne spremembe na trgu dela se nadaljujejo, kažejo pa se v povečanju zaposlenosti in zgodovinsko nizkih stopnjah brezposelnosti. Dosežen je bil dober napredek pri izvajanju akcijskega načrta za dolgotrajno brezposelne, ki je prispeval k zmanjšanju števila dolgotrajno brezposelnih oseb za tretjino v dveh letih. Kljub temu ostaja stopnja dolgotrajne brezposelnosti nad povprečjem EU, pri čemer so prizadeti zlasti nizko usposobljene osebe, mladi in Romi. V nasprotju z upadajočimi stopnjami brezposelnosti so poročila o pomanjkanju usposobljene delovne sile vse bolj zaskrbljujoča. Ogromne regionalne razlike na trgu dela se nadaljujejo, pri čemer je višja brezposelnost bolj prisotna v treh regijah na vzhodu Slovaške, pomanjkanje delovne sile pa v zahodnem delu države. Za spodbujanje dejavnejše udeležbe delodajalcev in sindikatov je potrebna stalna krepitev zmogljivosti obojih.

               (12)Obseg in učinkovitost politik za izboljšanje zaposljivosti sta omejena. Programi usposabljanja in prekvalifikacije so se okrepili, vendar so še vedno nezadostni in ne obravnavajo v celoti problematike dolgotrajno brezposelnih oseb in prikrajšanih skupin. Izobraževalni sistem ne prispeva v zadostni meri k socialno-ekonomskemu razvoju in mu na vseh ravneh primanjkuje finančnih sredstev. Med perečimi izzivi so nizka kakovost rezultatov izobraževanja, udeležba Romov v vključujočem rednem izobraževanju od zgodnjega otroštva in učinkovito vključevanje študentov iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij v izobraževanje in usposabljanje (glede na vse večji delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje). Rezultati izobraževanja in raven osnovnih znanj in spretnosti so še vedno šibki v primerjavi z mednarodnimi standardi, nanje pa močno vpliva socialno-ekonomski položaj učencev. Zagotavljanje, da je slovaško prebivalstvo opremljeno z boljšim naborom znanj in spretnosti za spreminjajoče se gospodarstvo in družbo, je izziv. Kljub postopnemu zviševanju plač do leta 2020 je učiteljski poklic še vedno neprivlačen in se sooča z vse večjim pomanjkanjem. Poleg tega so kakovost in relevantnost začetnega usposabljanja ter priložnosti za poklicni razvoj učiteljev omejeni. Sedanji ukrepi za spodbujanje pravičnosti in vključujočega izobraževanja doslej niso izpolnili pričakovanj in ni bilo opaziti resničnega napredka pri desegregaciji romskih učencev. Vlada je sprejela „Nacionalni načrt reforme izobraževanja in vzgoje“ (2018–2027) in prvi akcijski načrt (2018–2019) (z oceno proračunskih sredstev) ter novo zakonodajo glede zagotavljanja kakovosti v visokem šolstvu. Ključnega pomena bo, da se ti ukrepi učinkovito izvajajo in spremljajo, da se ugotovi, ali prinašajo pričakovane rezultate.

               (13)Nizka stopnja zaposlenosti žensk odraža dejstvo, da dolg starševski dopust redko prevzamejo moški, še poudarja pa jo omejeni dostop do cenovno dostopnih ustanov za varstvo otrok in dolgotrajno oskrbo ter majhna razpoložljivost teh storitev. Zlasti za otroke, mlajše od treh let, so na splošno stopnje vpisa v otroško varstvo izredno nizke. Vlada je sprejela nov sklep o obvezni udeležbi v predšolski vzgoji in varstvu od 5. leta dalje z učinkom od leta 2020 dalje, vendar bodo potrebne nadaljnje naložbe v predšolsko vzgojo in varstvo ter spodbujanje udeležbe v njima.

               (14)Čeprav je delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, pod povprečjem EU, so te ravni v številnih okrožjih na jugu in vzhodu Slovaške znatno višje. Pri dostopu do visokokakovostnega in vključujočega izobraževanja obstaja precejšnje ozko grlo, razlike med regijami pa so še posebej izrazite pri deležih mladih, ki zgodaj opustijo šolanje. Druga ozka grla zadevajo dostop za prikrajšane skupine, zlasti Rome, invalide in brezdomce ali osebe, prizadete zaradi izključenosti na področju nastanitve, do zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe, socialnih stanovanj in drugih osnovnih storitev. Za spodbujanje socialnega vključevanja teh skupin je bistvenega pomena celostni pristop.

               (15)Reforme, namenjene izboljšanju stroškovne učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva, pridobivajo zagon, čeprav se je stopnja izvajanja zelo razlikovala na različnih področjih oskrbe. Ukrepi politike, ki se izvajajo v okviru pregleda porabe za zdravje, so dosegli nekaj pozitivnih rezultatov, zlasti v zvezi z vrsto ukrepov za omejitev stroškov na področju zdravil in medicinskih pripomočkov. Vendar je še vedno mogoče povečati učinkovitost oskrbe in zagotoviti oskrbo po ugodnejših cenah, in sicer s strateškim prerazporejanjem sredstev med področji oskrbe. Zagotavljanje zdravstvenih storitev je še vedno pretirano odvisno od bolnišnic, ki kljub rednemu odpisu dolga še naprej kopičijo dolgove in le s težavo financirajo naložbe, potrebne za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti oskrbe. Medtem ko je krepitev primarnega zdravstvenega varstva ključnega pomena za zmanjšanje primerov uporabe bolnišničnih storitev, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, majhno število splošnih zdravnikov in omejen obseg storitev, ki se ponujajo v primarnem zdravstvenem varstvu, pomenijo ozko grlo pri večanju učinkovitosti zdravstvenega sistema. Ker je vlada uvedla ukrepe za odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev, bo treba ta prizadevanja vključiti v dolgoročno strategijo, katere cilj bo postopna decentralizacija storitev od akutne oskrbe ter okrepitev primarnega zdravstvenega varstva in preventivnih storitev.

               (16)Razdrobljenost raziskovalnega sistema spodkopava učinkovitost javnih naložb v raziskave in razvoj za povečevanje kakovosti znanstvenih raziskav ter ne pritegne zasebnega financiranja. Politika na področju raziskav in inovacij se sooča z neučinkovitim usklajevanjem med ministrstvi in drugimi akterji, kar povzroča zamude in neuspehe pri obsežnejših reformah. Neoptimalni proces preoblikovanja slovaške akademije znanosti je vzbudil zaskrbljenost glede kontinuitete njegovega delovanja, zaradi česar je spodletel celotni proces. Pomanjkanje načrtnih ukrepov oziroma njihova neuspešnost v povezavi z omejeno udeležbo raziskovalnih institucij in omejeno raziskovalno zmogljivostjo skupaj prispevajo k majhnemu obsegu zasebnih naložb v raziskave in razvoj. Na splošno so naložbe podjetij v raziskave in razvoj še vedno med najnižjimi v EU in se osredotočajo na srednje- do visokotehnološko proizvodnjo, na področjih, na katerih prevladujejo multinacionalna podjetja. Ukrepi za spodbujanje prenosa znanja, krepitev inovacijskih zmogljivosti v industriji in izboljšanje sodelovanja med podjetji in akademsko sfero napredujejo počasi.

               (17)Da bi povečali produktivnost Slovaške in ohranili konvergenčni proces, so prav tako potrebna stalna prizadevanja za naložbe v digitalno in prometno infrastrukturo ter učinkovito rabo energije. Izboljšati je treba osnovno pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami in omrežjem 4G ter uporabo ultrahitrih širokopasovnih povezav. Naložbe v energijsko učinkovitost, zlasti v gradbenem sektorju, in okoljsko tehnologijo so lahko vir okoljsko vzdržne rasti in bodo pripomogle k ohranitvi redkih okoljskih virov. Da bi manj razvitim regijam poleg tega omogočili, da nadoknadijo zaostanek in postanejo bolj na znanju temelječe, konkurenčne in produktivne, je potrebnih več strateških naložb, namenjenih zapolnitvi infrastrukturnih vrzeli in izboljšanju prometnih omrežij. Slovaška zaostaja pri dokončanju osrednjega cestnega in železniškega omrežja v okviru vseevropskega prometnega omrežja, na primer na koridorju Ren-Donava. Pomanjkljivosti v prometnem omrežju bi bilo mogoče odpraviti s krepitvijo medsebojne povezljivosti, večmodalnosti in interoperabilnosti obstoječega javnega in mestnega prometnega omrežja ter s spodbujanjem trajnostnih načinov prevoza.

               (18)Težko upravno in regulativno breme lahko negativno vpliva na naložbe in inovacije, zlasti za mala in srednja podjetja. Kljub prizadevanjem vlade se upravno breme ne zmanjšuje dovolj, slovaško poslovno okolje pa v primerjavi z mednarodnim okoljem zaostaja. Podjetja imajo pomisleke glede kakovosti zakonodaje, skrbi pa jih tudi pomanjkanje predvidljivosti. Ta vprašanja bi morala rešiti polno izvajanje slovaške strategije za boljšo pravno ureditev (RIA2020) in okrepitev Centra za boljše pravno urejanje. Slovaški sektor poklicnih storitev je še vedno zelo reguliran. Restriktivnost regulacije je nad tehtanim povprečjem EU za odvetnike, patentne zastopnike, gradbene inženirje, arhitekte, računovodje, turistične vodnike in nepremičninske posrednike.

               (19)Vlada se je lotila korenitih reform praks javnega naročanja, in sicer s prenovo pravnega okvira, da se poenostavijo postopki in zmanjšajo transakcijski stroški. Dobrodošel je nov poudarek na profesionalizaciji; kljub temu se splošne koristi uveljavljajo le počasi. Zaradi nezaupanja v javne institucije si morajo javni naročniki močneje prizadevati za obnovitev zaupanja podjetij, medijev in širše javnosti. To ovira uvedbo zelo potrebnih novih praks. Okrepiti je treba prizadevanja za povečanje uporabe meril, ki niso povezana s stroški, da se doseže boljša stroškovna učinkovitost in poveča strateška uporaba javnega naročanja.

               (20)Slovaška javna uprava se še vedno sooča z neučinkovitostjo in ozkimi grli, ki jih povzroča zlasti neučinkovito medresorsko sodelovanje. Pomanjkanje zmogljivosti in strateškega načrtovanja ter upravna neučinkovitost ovirajo nemoteno izvajanje skladov ESI. Posledično je Slovaška izgubila 120 milijonov EUR sredstev, ki bi jih lahko črpala v obdobju 2014–2020, prav tako pa ostaja majhen tudi obseg razdeljevanja sredstev končnim upravičencem. Poleg tega je neoptimalna priprava projektov, ki se financirajo iz skladov ESI, povzročila zamude pri naložbah, zaradi česar so bili roki za razpisne postopke kratki in se je povečalo tveganje nepravilnosti.

               (21)Korupcija še vedno predstavlja izziv, odločnost za pregon primerov korupcije na visoki ravni pa je bila le omejena. Boj proti korupciji ovirajo organizacijske in postopkovne slabosti na ravni policije in tožilstva, pa tudi šibka zaščita žvižgačev. Prav tako ostaja izziv izboljšanje učinkovitosti pravosodnega sistema, vključno z njegovo neodvisnostjo. Kljub nekaterim izboljšavam v smislu učinkovitosti in kakovosti, pomisleki glede neodvisnosti sodstva še vedno obstajajo in zamuda pri postopku imenovanja sodnikov ustavnega sodišča bi lahko vplivala na delovanje pravosodnega sistema.

               (22)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  7
               . To bi Slovaški omogočilo, da ob upoštevanju regionalnih razlik ta sredstva kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje. Krepitev upravnih zmogljivosti države za upravljanje teh sredstev je pomemben dejavnik za uspeh teh naložb.

               (23)V okviru evropskega semestra za leto 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (24)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti za leto 2019, njegovo mnenje
                  8
                pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Slovaška v letih 2019 in 2020 ukrepa tako, da:

               1.V letu 2020 doseže srednjeročni proračunski cilj. Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti vzdržnost sistemov zdravstvenega varstva in pokojninskih sistemov.

               2.Izboljša kakovost izobraževanja in zagotovi, da bo to na vseh ravneh vključujoče, ter spodbuja pridobivanje znanj in spretnosti. Izboljša dostop do cenovno dostopnega in kakovostnega otroškega varstva ter dolgotrajne oskrbe. Spodbuja vključevanje prikrajšanih skupin, zlasti Romov.

               3.Ekonomsko politiko z zvezi z naložbami osredotoči na zdravstveno varstvo, raziskave in inovacije, promet, zlasti na njegovo trajnost, digitalno infrastrukturo, učinkovito rabo energije, konkurenčnost malih in srednjih podjetij ter socialna stanovanja, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Poveča uporabo meril glede kakovosti in stroškov v življenjskem ciklu pri oddaji javnih naročil.

               4.Še naprej izboljšuje učinkovitost pravosodnega sistema, pri čemer se mora osredotočiti na krepitev njegove neodvisnosti, vključno z imenovanji sodnikov. Okrepi prizadevanja za odkrivanje in pregon korupcije, zlasti v primerih korupcije velikega obsega.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (6)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje 4 let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 503 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2019 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2019

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2019 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2019

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

               (2)Poročilo o državi za Češko
                  2
                za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

               (3)Češka je 30. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019 in konvergenčni program za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (5)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2019 pričakuje spremembo s proračunskega presežka v višini 0,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 0,2 % leta 2020, ki naj bi se do leta 2022 postopoma poslabšal na 0,5 %. Na podlagi preračunanega strukturnega salda
                  5
                je srednjeročni proračunski cilj, ki je bil spremenjen iz strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP v letu 2019 na 0,75 % BDP od leta 2020 dalje, še naprej presežen v celotnem programskem obdobju. Glede na konvergenčni program za leto 2019 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno upadal in leta 2022 znašal 29,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Tveganja za doseganje proračunskih ciljev se na splošno zdijo uravnotežena, pri čemer se pričakuje nadaljnja rast plač v javnem sektorju in socialnih transferjev ter po drugi strani majhno zmanjšanje skupnih prihodkov kot odstotek BDP. Na podlagi spomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 naj bi se strukturni saldo poslabšal na okoli –0,1 % BDP v letu 2019 in na –0,4 % BDP v letu 2020 ter tako ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na splošno meni, da bo Češka v letih 2019 in 2020 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

               (6)Češka se sooča s srednjimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, večinoma zaradi stroškov staranja prebivalstva. Odhodki za pokojnine so glavni negativni dejavnik za dolgoročno vzdržnost, saj naj bi se do leta 2070 povečali za približno 2 odstotni točki BDP. Dolgoročna tveganja izhajajo iz kombinacije neugodnih demografskih razmer in omejitve zakonsko določene upokojitvene starosti na 65 let. Posledično naj bi se koeficient starostne odvisnosti starih, ki primerja število starejših prebivalcev s številom aktivnih prebivalcev, skoraj podojil in v letu 2070 dosegel približno 50 %. Z nedavnimi ukrepi se je izboljšala ustreznost pokojnin. Poleg bolj velikodušne indeksacije pokojninskih prejemkov je vlada povečala znesek osnovne pokojnine in uvedla dodatek za starejše upokojence. Vendar teh ukrepov ne spremljajo politike, ki bi izboljšale vzdržnost. Zakonsko določena upokojitvena starost se na primer ne usklajuje samodejno s podaljševanjem pričakovane življenjske dobe. Trenutno mora vsako spremembo zakonsko določene upokojitvene starosti (tako za redno kot za predčasno upokojitev) predlagati vlada in odobriti parlament. Takšni ukrepi se lahko kombinirajo tudi s politikami trga dela, ki podpirajo daljšo delovno dobo in udeležbo premalo zastopanih skupin. Napovedano povečanje javnofinančnih odhodkov za zdravstvo, povezanih s staranjem prebivalstva, znaša 1,1 odstotne točke BDP do leta 2070, kar prav tako zmanjšuje dolgoročno vzdržnost javnih financ. V tem kontekstu bi se lahko z nadaljnjo konsolidacijo bolnišničnega sektorja ter naložbami v primarno in celostno zdravstveno in socialno varstvo izboljšala stroškovna učinkovitost zdravstvenega sistema.

               (7)Češka nacionalna banka lahko določi priporočilne meje za makrobonitetne hipotekarne kredite, vendar ima na podlagi sedanje zakonodaje omejena pooblastila za sankcioniranje, saj nima formalne pristojnosti za uveljavljanje teh mej. Čeprav češke banke na splošno upoštevajo priporočila, bi se z zavezujočimi zakonsko predpisanimi mejami verjetno povečala raven spoštovanja teh mej med bankami, kar bi zagotovilo finančno stabilnost in manjša tveganja za posojilojemalce. Zakonodajni predlog o spremembi zakona o češki nacionalni banki je še vedno v razpravi.

               (8)Korupcija kljub rahlemu izboljšanju še vedno vzbuja zaskrbljenost pri podjetjih in morda ovira gospodarsko aktivnost. Pozitivno pa je, da se trenutno izvajajo reforme, uvedene leta 2017, vključno z reformo javnih naročil, in da je vlada končno sprejela nekatere ukrepe, ki so bili v obravnavi, ter jih posredovala parlamentu v nadaljnjo razpravo. Med temi ukrepi sta predlog za razširitev pristojnosti vrhovnega revizijskega organa na regije in občine ter predlog za imenovanje vodilnih članov družb v državni lasti, kar je področje, na katerem so mogoča nasprotja interesov in ki ga je nujno regulirati. Vendar predloga o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in o lobiranju še nista bila sprejeta.

               (9)Na Češkem je trg dela zelo učinkovit. Zaposlenost se je v zadnjih sedmih letih vztrajno povečevala, brezposelnost pa se je znatno zmanjšala. Kljub temu pa potencial žensk z majhnimi otroki, nizko usposobljenih delavcev in invalidov ostaja premalo izkoriščen in glede na pomanjkanje delovne sile bi bilo mogoče udeležbo teh skupin na trgu dela povečati. Vrzel stopnje zaposlenosti po spolu in razlika med plačami moških in žensk ostajata veliki kljub nedavnim ukrepom, ki so omogočili prožnejši starševski dopust in povečanje števila ustanov za varstvo otrok. Stopnja zaposlenosti žensk je še vedno precej nižja od stopnje zaposlenosti moških. Majhna razpoložljivost cenovno dostopnega otroškega varstva, pravice do dolgega starševskega dopusta, majhna uporaba prožnih ureditev dela in pomanjkanje ustanov za dolgotrajno oskrbo še vedno močno vplivajo na udeležbo na trgu dela. Leta 2017 je bilo samo 6,5 % otrok, mlajših od treh let, vključenih v formalno otroško varstvo (povprečje za EU je 34,2 %). Nizko usposobljeni delavci predstavljajo majhen delež prebivalstva, vendar pa je njihova stopnja zaposlenosti precej nižja od stopnje zaposlenosti srednje in visoko usposobljenih delavcev. Podobno je še naprej nizka tudi stopnja zaposlenosti invalidov. Javne službe za zaposlovanje zaradi omejenih zmogljivosti trenutno ne zagotavljajo posameznikom prilagojene in stalne podpore za iskalce zaposlitve. Povečanje zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje za doseganje prikrajšanih skupin in njihovo aktivacijo bi skupaj z učinkovitimi in dobro usmerjenimi aktivnimi politikami zaposlovanja prispevalo k povečanju udeležbe teh skupin.

               (10)Pomanjkanje delovne sile in demografske omejitve v proizvodno intenzivnem gospodarstvu utemeljujejo potrebo po večjih naložbah v izobraževanje in usposabljanje, tudi za zaposlene odrasle, da se zagotovi pripravljenost države na izzive, ki jih prinašajo strukturne spremembe v gospodarstvu, kot so prihodnje tehnološke spremembe. Lahko bi prišlo do kvalitativnega neskladja v znanju in spretnostih na trgu dela, zlasti v digitalnem sektorju, med drugim zaradi prihodnje avtomatizacije in robotizacije. Nova delovna mesta bodo zahtevala nove kompetence in znatne naložbe, zlasti v tehnična znanja, ki se pridobijo v okviru visokošolskega poklicnega izobraževanja, ter v digitalne spretnosti in znanja, saj bodo ta znanja po pričakovanjih potrebna zaradi avtomatizacije delovnih postopkov. V zadnjih letih so sicer potekale različne pobude za uvedbo celovite strategije za znanja in spretnosti, vendar se še niso preoblikovale v resnično celovit sistem.

               (11)Na rezultate izobraževanja še vedno močno vpliva socialno-ekonomsko ozadje študentov. Leta 2016 je bila s podporo iz Evropskega socialnega sklada uvedena reforma za bolj vključujoče izobraževanje. Njen uspeh bo odvisen od razpoložljivosti zadostnega in trajnega nacionalnega financiranja, nadaljnjega usposabljanja učiteljev in pomočnikov učiteljev ter ozaveščanja javnosti o koristih vključujočega izobraževanja. Čeprav je reforma za bolj vključujoče izobraževanje na splošno pozitiven korak, je njen učinek na udeležbo romskih otrok v rednem izobraževanju še vedno omejen. Nizka raven naložb, omejena privlačnost učiteljskega poklica in socialno-ekonomske neenakosti negativno vplivajo na doseženo stopnjo izobrazbe. Zaradi majhnega ugleda učiteljskega poklica v družbi, nizkih plač (kljub nedavnim povišanjem) v primerjavi z drugimi poklici ter omejenih možnosti za poklicni razvoj primanjkuje učiteljskega kadra. Poklic učitelja je še naprej razmeroma neprivlačen za nadarjene mlade ljudi. V tem kontekstu pomanjkanje usposobljenih učiteljev v kombinaciji s pričakovanimi neugodnimi demografskimi dogodki kaže na to, da bo v prihodnosti učiteljski kader morda težje novačiti in ga obdržati.

               (12)Čeprav je Češka tranzitna država, gradnja evropskih prometnih omrežij, vključno s koridorji TEN-T, še zdaleč ni dokončana. Tudi infrastruktura za primestni promet je še naprej pomanjkljiva, kar omejuje razpoložljivost cenovno dostopnih stanovanj in možnost dnevnega prevoza na delo. Slabe prometne povezave ovirajo tudi poslovno dejavnost, zlasti v oddaljenih regijah. V večjih mestih poteka suburbanizacija, vendar pa razvoj primestnega prometnega omrežja zaostaja, zlasti na področju železniške infrastrukture. Država ima skromne rezultate v smislu nizkoogljičnega razvoja, zlasti z vidika deleža energije iz obnovljivih virov v prometu in prodora električnih vozil. Poleg tega načrtovana rast polnilne infrastrukture morda ne bo zadostovala za zadostitev prihodnjega povpraševanja. Z večjimi naložbami v trajnostni promet bi se lahko zmanjšala tudi onesnaženost zraka in obremenitev s hrupom ter s tem ublažil njun vpliv na zdravje prebivalstva, zlasti v mestnih območjih. Digitalna infrastruktura se izboljšuje, vendar je še vedno opazen razkorak med mestnimi in podeželskimi območji, saj ima zgolj 59 % gospodinjstev na podeželju dostop do hitrih širokopasovnih omrežij. Nadgradnja starejših omrežij, ki temeljijo na infrastrukturi z bakrenimi vodi, v kombinaciji s fiksnimi brezžičnimi omrežji ne bo zadostovala za dosego ciljev glede povezljivosti do leta 2025. Za zadostitev prihodnjim potrebam po povezljivosti so potrebne naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja (tj. optična vlakna) in tudi ustrezni ukrepi na strani povpraševanja.

               (13)Energijska intenzivnost češkega gospodarstva ostaja ena najvišjih v EU, saj se energijska učinkovitost izboljšuje le počasi, še zlasti v stavbnem sektorju. Najvišjo energijsko intenzivnost imata industrijski in stanovanjski sektor. Izboljšanje energijske učinkovitosti je priložnost za povečanje konkurenčnosti Češke, in sicer z zmanjšanjem stroškov energije za gospodinjstva in podjetja, razvojem čistejše industrije in pomikanjem navzgor po verigi vrednosti. V energijskem sektorju prevladuje premog, ki je obenem največji vir emisij ogljika ter znatno ogroža kakovost zraka na lokalni ravni. Emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa so se v zadnjih petih letih močno povečale. Na področju prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganj ni konkretnih ukrepov za ustrezno preventivo ter pripravljenost in odpornost na nesreče.

               (14)Upravno in regulativno breme morda zavira naložbe. Številna češka podjetja namreč kot glavno oviro za naložbe dojemajo ravno upravno in regulativno breme. Hitro spreminjajoča se zakonodaja in zapleteni upravni postopki še naprej predstavljajo velike ovire za poslovanje. Stroški uveljavljanja pogodb, pogoste spremembe davčne in delovnopravne zakonodaje ter težave pri pridobivanju gradbenih dovoljenj potencialno odvračajo naložbe v državi. Poleg tega se stopnja upravnega bremena med regijami zelo razlikuje. Nedavno so bili oblikovani predlogi za zmanjšanje zapletenosti postopkov načrtovanja, zlasti pri velikih infrastrukturnih projektih. Poleg tega se vlada pripravlja, da bo do leta 2021 v sodelovanju s socialnimi partnerji pripravila osnutek novega gradbenega zakona. Odgovornosti za tržni nadzor proizvodov so razpršene med različnimi organizacijami in se prekrivajo ter predstavljajo izzive v smislu učinkovitega usklajevanja in sodelovanja.

               (15)Na področju javnih naročil sta se sicer izboljšala preglednost in zagotovljeno usposabljanje, vendar pa prakse še vedno zaostajajo v smislu konkurenčnosti (pri velikem deležu postopkov je namreč en sam ponudnik) ter v smislu uporabe meril kakovosti in zaupanja v javne institucije. Velika večina odločitev o javnih naročilih še naprej temelji na najnižji ceni, ker strateški pristop še ni bil sprejet. Večji poudarek je bil namenjen centraliziranemu javnemu naročanju in združevanju strokovnega znanja, vendar je njuna uvedba kljub dokazanemu potencialu precej počasna.

               (16)Češka še ni ustvarila popolnoma delujočega inovacijskega ekosistema, ki bi temeljil na domačih raziskavah in razvoju. Kljub povečanju intenzivnosti raziskav in razvoja je ta država na ravni EU še vedno zmerno dejavna na področju inovacij. Tako stanje je morda povezano s pomanjkanjem popolnoma skladne strategije za javne naložbe, ki bi bila usmerjena v izboljšanje skromnih rezultatov na področju raziskav ter sodelovanja med zasebnim sektorjem in univerzami. Za rast produktivnosti so večinoma zaslužne velike tuje družbe, domača podjetja pa zaostajajo v smislu ustvarjanja dodane vrednosti. Poleg tega skupna faktorska produktivnost kot kazalnik, kako učinkovito sta kapital in delovna sila uporabljena v proizvodnji, beleži razmeroma počasno rast. Z večjo osredotočenostjo na domače inovacije bi se lahko povečala produktivnost v celotnem podjetniškem spektru, tudi v malih in srednjih podjetjih.

               (17)Načrtovanje programov skladov EU za obdobje 2021–2027 bi lahko prispevalo k odpravi nekaterih vrzeli, opredeljenih v priporočilih, zlasti na področjih iz Priloge D k poročilu o državi
                  6
               . To bi Češki omogočilo, da ob upoštevanju regionalnih razlik sredstva iz teh skladov kar najbolje uporabi za opredeljene sektorje. Krepitev upravnih zmogljivosti države za upravljanje teh sredstev je pomemben dejavnik za uspeh teh naložb.

               (18)V okviru evropskega semestra za leto 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

               (19)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leto 2019 in meni
                  7
               , da bo Češka po pričakovanjih izpolnila določbe Pakta za stabilnost in rast –

               PRIPOROČA, da Češka v letih 2019 in 2020 ukrepa, tako da:

               1.Izboljša dolgoročno javnofinančno vzdržnost pokojninskega in zdravstvenega sistema. Sprejme ukrepe za boj proti korupciji, ki so v obravnavi.

               2.Spodbuja zaposlovanje žensk z majhnimi otroki, tudi z izboljšanjem razpoložljivosti cenovno dostopnega otroškega varstva, in prikrajšanih skupin. Poveča kakovost in vključujočo naravo sistema izobraževanja in usposabljanja, tudi s spodbujanjem tehničnih in digitalnih spretnosti in znanj ter s promocijo učiteljskega poklica.

               3.Ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na promet, zlasti njegovo trajnost, na digitalno infrastrukturo ter na nizkoogljični in energijski prehod, vključno z energijsko učinkovitostjo, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Zmanjša upravno breme za naložbe in omogoči konkurenco na področju javnih naročil, ki bolj temelji na kakovosti. Odpravi ovire za razvoj v celoti delujočega inovacijskega ekosistema.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je Komisija preračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Sejšeli
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Komisija predlaga pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in novega protokola z Republiko Sejšeli, ki bi oba ustrezala potrebam flote Unije ter bi bila v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Veljavni Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju
                     1
                   je bil podpisan 28. februarja 2007
                     2
                   in je začel veljati 2. novembra 2007 za obdobje šestih let. Sporazum se tiho podaljšuje in se uporablja do 1. novembra 2019. Predlagajo se pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi se vključile nekatere določbe iz Uredbe (EU) št. 1380/2013
                     3
                  , ki niso zajete v veljavnem sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju. Veljavni šestletni Protokol
                     4
                   k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je začel veljati 18. januarja 2014 in bo prenehal veljati 17. januarja 2020. Ta protokol določa ribolovne možnosti za floto Unije in ustrezen finančni prispevek, ki ga plačajo Unija in lastniki plovil.

                  Letni finančni prispevek EU Sejšelom znaša 5 000 000 EUR
                     5
                  , od tega 2 500 000 EUR za sektorsko podporo.

               Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju določa ribolovne možnosti za lovljenje tuna in izrazito selivskih vrst za plovila EU iz štirih držav članic (Španije, Francije, Italije in Portugalske). Evropska unija že ima razvito mrežo dvostranskih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (SFPA) v Indijskem oceanu, in sicer z Mauritiusom in Madagaskarjem.

               Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevajo k spodbujanju ciljev skupne ribiške politike na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovna dejavnost Unije zunaj njenih voda temelji na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, in spodbujajo trajnostno upravljanje oceanov v vseh njegovih razsežnostih.. Poleg tega navedeni sporazumi pospešujejo znanstveno sodelovanje med EU in njenimi partnericami, podpirajo preglednost in trajnostnost za boljše upravljanje ribolovnih virov ter spodbujajo upravljanje s podpiranjem spremljanja, kontrol in nadzora dejavnosti nacionalnih in tujih flot ter zagotavljanjem financiranja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu. Prav tako prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije ter spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi z ribolovno dejavnostjo. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu tudi krepijo položaj Evropske unije v mednarodnih in regionalnih ribiških organizacijah, in sicer v primeru Sejšelov zlasti v Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC)
                  6
               .

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pogajanja o novem sporazumu in protokolu s Sejšeli so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter zlasti s cilji Unije glede spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic.

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga za ta sklep je navedena v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in sicer v naslovu V (Mednarodni sporazumi) petega dela (Zunanje delovanje Unije), ki določa postopek za pogajanja in sklepanje sporazumov med EU in tretjimi državami.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno, izključna pristojnost.

               •Sorazmernost

                  Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

               •Izbira instrumenta

                  Instrument je določen v členu 218(3) in členu 218(4) PDEU.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Komisija je leta 2019 opravila naknadno oceno sedanjega Protokola k SFPA s Sejšeli in predhodno oceno morebitne obnovitve Protokola. Zaključki ocene so navedeni v ločenem delovnem dokumentu služb Komisije.

                  V oceni je navedeno, da se ribiški sektorji EU izrazito zanimajo za ribolov na Sejšelih in da je obnovitev Protokola v interesu obeh pogodbenic. Poleg tega bi obnovitev Protokola pripomogla k okrepitvi spremljanja, kontrol in nadzora ter prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v regiji.

                  Za EU je zaradi obsega ribolovnega območja v sejšelski pristojnosti je pomembno ohraniti instrument, ki omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem na področju upravljanja oceanov na podregionalni ravni. Krepitev sodelovanja s Sejšeli deluje tudi smotrno za sklepanje zavezništev v okviru IOTC. Poleg tega to za floto EU pomeni ohranjanje dostopa do pomembnega ribolovnega območja za uporabo ribolovnih strategij na podlagi večletnega mednarodnega pravnega okvira. Poleg tega pomen Victorie kot enega glavnih pristanišč iztovarjanja prispeva k ustreznosti predvidenega novega protokola tako za ribiško industrijo EU kot za partnersko državo. Kar zadeva sejšelske organe, je njihov cilj nadaljevati sodelovanje z EU, da bi izboljšali upravljanje oceanov in izkoristili namensko sektorsko podporo, ki zagotavlja večletne možnosti financiranja.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  V okviru ocene so bila opravljena posvetovanja z državami članicami, predstavniki industrije, mednarodnimi organizacijami civilne družbe ter ribiško upravo in civilno družbo Sejšelov. Posvetovanja so potekala tudi v okviru Svetovalnega sveta za ribolov v oddaljenih vodah (LDAC), zlasti na njegovi seji 27. marca 2019.

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  V pogajalskih smernicah, predlaganih kot priloga k temu sklepu, se priporoča odobritev začetka pogajanj, vključno s klavzulo o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

               Proračunske posledice, povezane z novim protokolom, vključujejo plačilo finančnega prispevka Republiki Sejšeli. S tem povezana proračunska sredstva, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, je treba vsako leto vključiti v proračunsko vrstico za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (11 03 01) ter morajo biti skladna s finančnimi programi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Letni zneski za obveznosti in plačila so določeni v letnem proračunskem postopku, vključno z vrstico za rezervo za protokole, ki še ne začnejo veljati v začetku leta.
                  7

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Pogajanja naj bi se začela v drugem četrtletju leta 2019.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Komisija priporoča, da:

                  – Svet pooblasti Komisijo, da začne in vodi pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Sejšeli;

                  – se Komisija imenuje za pogajalca EU o tem vprašanju;

                  – Komisija ta pogajanja vodi v posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;

                  – Svet odobri pogajalske smernice, priložene temu priporočilu.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Sejšeli

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ker bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Sejšeli –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena za začetek pogajanj z Republiko Sejšeli za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in novega protokola z Republiko Sejšeli.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z [ime posebnega odbora, ki ga imenuje Svet] in v skladu s pogajalskimi smernicami, določenimi v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 290, 20.10.2006, str. 2

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=en

                     (3)

                        Glej Uredbo (EU) št. 1380/2013, del VI, naslov II.

                     (4)

                        UL L 4, 9.1.2014, str. 3

                     (5)

                        Za zadnja štiri leta trajanja Protokola. Za prvi dve leti je bilo 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                   , medvladna organizacija, pristojna za upravljanje tuna in tunu podobnih vrst v Indijskem oceanu in sosednjih morjih.

                     (7)

                        Poglavje 40 (vrstica za rezervo 40 02 41) v skladu z medinstitucionalnim sporazumom večletnega finančnega okvira (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Sejšeli
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               PRILOGA

               Pogajalske smernice

               –Cilj pogajanj je sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije z dne 13. julija 2011 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               –V sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi zato morali biti opredeljeni splošni okvir, splošna načela in cilji, ki bodo podlaga partnerstva z Republiko Sejšeli. Vsebovati bi moral klavzulo o razveljavitvi veljavnega Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju
                  1
               .

               –Z namenom spodbujanja trajnostnega in odgovornega ribolova, pri čemer so s tem novim sporazumom in protokolom zagotovljene obojestranske koristi EU in Republiko Sejšeli, bodo pogajalski cilji Komisije temeljili na:

               ·zagotavljanju dostopa do ribolovnega območja Republike Sejšeli in potrebnih dovoljenj za ribolov znotraj navedenega območja za plovila flote EU, pri čemer se bo med drugim razvijala mreža sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, dostopna izvajalcem EU v Indijskem oceanu;

               ·upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj in ustreznih načrtov upravljanja, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da se zagotovi okoljska trajnostnost ribolovne dejavnosti in spodbuja upravljanje oceanov na mednarodni ravni. Ribolovna dejavnost bi morala biti usmerjena izključno v razpoložljive vire, pri čemer se upošteva ribolovna zmogljivost lokalne flote, hkrati pa se posebna pozornost nameni izrazito selivski naravi zadevnih staležev;

               ·iskanju primernega deleža ribolovnih virov, ki v celoti ustreza interesom flote EU, kadar so za te vire zainteresirane tudi druge tuje flote, ter prizadevanju, da se uporabljajo enaki tehnični pogoji za vse tuje flote;

               ·zagotavljanju, da dostop do izvajanja ribolova temelji na preteklih in pričakovanih prihodnjih dejavnostih flote EU v regiji, ob upoštevanju najnovejših in najboljših razpoložljivih znanstvenih ocen ter interesov najbolj oddaljenih regij EU;

               ·vzpostavitvi dialoga za okrepitev sektorske politike z namenom spodbujanja izvajanja odgovorne ribiške politike v povezavi z razvojnimi cilji države, zlasti v zvezi z upravljanjem ribištva, bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, kontrolami, spremljanjem in nadzorom ribolovne dejavnosti ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj; spodbujanju gospodarske dejavnosti;

               ·zagotavljanju, da bo Protokol prispeval k spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi s ribolovno dejavnostjo ob upoštevanju ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD);

               ·vključitvi klavzule o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               –V Protokolu bi bilo treba določiti zlasti:

               ·ribolovne možnosti, ki se dodelijo plovilom Evropske unije;

               ·finančno nadomestilo in pogoje za njegovo izplačilo ter

               ·mehanizme za izvajanje sektorske podpore.

                     (1)

                        UL L 290, 20.10.2006, str. 2


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PRIPOROČILA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

               Komisija predlaga pogajanja za sklenitev novega protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal, ki bi ustrezal potrebam flote Unije ter bi bil v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Sedanji Sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (v nadaljnjem besedilu: SFPA)
                     1
                   je bil podpisan 20. novembra 2014
                     2
                  . Sedanji petletni Protokol
                     3
                   k SFPA je začel veljati 20. novembra 2014
                     4
                   in bo prenehal veljati 19. novembra 2019. Ta protokol določa ribolovne možnosti za floto Unije in ustrezen finančni prispevek, ki ga plačajo Unija in lastniki plovil.

                  Letni javni finančni prispevek EU Senegalu znaša 1 058 000 EUR prvo leto, 988 000 EUR drugo, tretje in četrto leto ter 918 000 EUR peto leto za skupno referenčno tonažo 14 000 na leto. Poleg tega je 750 000 EUR na leto med temi petimi leti namenjenih za sektorsko podporo.

               SFPA s Senegalom določa ribolovne možnosti za lovljenje tuna in izrazito selivskih vrst za plovila EU iz dveh držav članic (Španije in Francije) ter ribolovne možnosti za lovljenje pridnenih vrst za dve plovili (iz Španije). Evropska unija že ima razvito mrežo dvostranskih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (SFPA) v Atlantiku ob obali zahodne Afrike, in sicer z Marokom, Mavretanijo, Gambijo, Gvinejo Bissau, Liberijo in Slonokoščeno obalo.

                  Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevajo k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije. Poleg tega navedeni sporazumi pospešujejo znanstveno sodelovanje med EU in njenimi partnericami, podpirajo preglednost in trajnostnost za boljše upravljanje ribolovnih virov ter spodbujajo upravljanje s podpiranjem spremljanja, kontrol in nadzora dejavnosti nacionalnih in tujih flot ob zagotavljanju financiranja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu ter prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu krepijo položaj EU v mednarodnih in regionalnih ribiških organizacijah: v primeru Senegala zlasti v Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT)
                     5
                  . Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih in prispevajo k večji skladnosti z mednarodnimi ukrepi, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pogajanja za sklenitev novega protokola s Senegalom so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) ter zlasti s cilji Unije glede spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic.

                  Čeprav je to na lokalni ravni, bo gospodarska dejavnost, nastala v ribiškem sektorju v Senegalu, prispevala k odpravljanju vzrokov nedovoljenih migracij iz države.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

               •Pravna podlaga

                  Pravna podlaga za ta sklep je navedena v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in sicer v naslovu V (Mednarodni sporazumi) petega dela (Zunanje delovanje Unije), ki določa postopek za pogajanja in sklepanje sporazumov med EU in tretjimi državami.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Ni relevantno, izključna pristojnost.

               •Sorazmernost

                  Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

               •Izbira instrumenta

                  Instrument je določen v členu 218(3) in členu 218(4) PDEU.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Komisija je leta 2019 opravila naknadno oceno sedanjega Protokola k SFPA s Senegalom in predhodno oceno morebitne obnovitve Protokola. Zaključki ocene so navedeni v ločenem delovnem dokumentu služb Komisije
                     6
                  .

                  V oceni je navedeno, da se ribiška sektorja EU (za tuno in pridnene vrste) izrazito zanimata za ribolov v Senegalu in da bi obnovitev Protokola pomagala okrepiti spremljanje, kontrole in nadzor ter prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v regiji. Za EU je pomembno ohraniti instrument, ki omogoča sektorsko sodelovanje s Senegalom kot glavnim akterjem na podregionalni ravni. Poleg tega pomen Dakarja kot enega glavnih pristanišč iztovarjanja prispeva k ustreznosti predvidenega novega protokola tako za ribiško industrijo EU kot za partnersko državo. Kar zadeva senegalske organe, je njihov cilj nadaljevati sodelovanje z EU, da bi izboljšali upravljanje oceanov in izkoristili namensko sektorsko podporo, ki zagotavlja večletne možnosti financiranja.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  V okviru ocene so bila opravljena posvetovanja z državami članicami, predstavniki industrije, mednarodnimi organizacijami civilne družbe ter ribiško upravo in civilno družbo Senegala. Posvetovanja so potekala tudi v okviru Svetovalnega sveta za ribolov v oddaljenih vodah (LDAC).

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ni relevantno.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  V pogajalskih smernicah, predlaganih kot priloga k Sklepu, se priporoča odobritev začetka pogajanj, vključno s klavzulo o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Proračunske posledice, povezane z novim protokolom, bodo zajemale plačilo finančnega prispevka Republiki Senegal, ki je združljiv z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 (MFF) in zlasti z dodelitvami za proračunsko vrstico za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. Letni zneski za obveznosti in plačila so določeni v letnem proračunskem postopku, vključno z vrstico za rezervo za predloge, ki ne začnejo veljati v začetku leta
                     7
                  .

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Pogajanja naj bi se začela v drugem četrtletju leta 2019.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Komisija priporoča, da:

                  – Svet Komisijo pooblasti, da začne in vodi pogajanja za sklenitev novega protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal;

                  – se Komisija imenuje za pogajalca EU o tem vprašanju;

                  – Komisija ta pogajanja vodi v posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;

                  – Svet odobri pogajalske smernice, priložene temu priporočilu.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ker bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev novega protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Komisija je pooblaščena za začetek pogajanj s Senegalom za sklenitev novega protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal.

               Člen 2

               Pogajanja potekajo ob posvetovanju z [ime posebnega odbora mora vstaviti Svet] in v skladu s pogajalskimi smernicami, določenimi v Prilogi k temu sklepu.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 304, 23.10.2014, str. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=en

                     (3)

                        UL L 304, 23.10.2014, str. 9.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/sl/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , organ, ustanovljen v skladu z mednarodnim pravom za ohranjanje in upravljanje izrazito selivskih vrst v regiji.

                     (6)

                        SWD(2019) 208.

                     (7)

                        Gl. poglavje 40 (vrstica za rezervo 40 02 41) v skladu z medinstitucionalnim sporazumom večletnega finančnega okvira (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu
            za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribolovu z Republiko Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               PRILOGA

               –Pogajalske smernice

               –Cilj pogajanj je sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije z dne 13. julija 2011 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

               –Z namenom spodbujanja trajnostnega in odgovornega ribolova, pri čemer so s tem novim protokolom zagotovljene obojestranske koristi EU in Republike Senegal, bodo pogajalski cilji Komisije temeljili na:

               ·zagotavljanju dostopa do ribolovnega območja Republike Senegal in potrebnih dovoljenj za ribolov znotraj navedenega območja za plovila flote EU, pri čemer se bo med drugim razvijala mreža sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, dostopna izvajalcem EU v zahodni Afriki;

               ·upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj in ustreznih načrtov upravljanja, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da se zagotovi okoljska trajnostnost ribolovnih dejavnosti in spodbuja upravljanje oceanov na mednarodni ravni. Ribolovne dejavnosti bi morale biti usmerjene izključno v razpoložljive vire, pri čemer se upošteva ribolovna zmogljivost lokalne flote, hkrati pa se posebna pozornost nameni izrazito selivski naravi zadevnih staležev;

               ·iskanju primernega deleža presežnih ribolovnih virov, ki v celoti ustreza interesom flote EU, kadar so za te vire zainteresirane tudi druge tuje flote, ter prizadevanju, da se uporabljajo enaki tehnični pogoji za vse tuje flote;

               ·zagotavljanju, da dostop do izvajanja ribolova temelji na preteklih in pričakovanih prihodnjih dejavnostih flote EU v regiji, ob upoštevanju najnovejših in najboljših razpoložljivih znanstvenih ocen;

               ·vzpostavitvi dialoga za okrepitev sektorske politike z namenom spodbujanja izvajanja odgovorne ribiške politike v povezavi z razvojnimi cilji države, zlasti v zvezi z upravljanjem ribištva, bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, kontrolami, spremljanjem in nadzorom ribolovnih dejavnosti ter zagotavljanjem znanstvenih mnenj, in spodbujanja gospodarske dejavnosti in zaposlitvenih možnosti, kar med drugim prispeva k odpravljanju vzrokov nedovoljenih migracij iz Senegala;

               ·zagotavljanju, da bo Protokol prispeval k spodbujanju rasti in dostojnega dela v zvezi s pomorskimi dejavnostmi ob upoštevanju ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD);

               ·vključitvi klavzule o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

               –V Protokolu bi bilo treba določiti zlasti:

               ·ribolovne možnosti za posamezno kategorijo, ki se dodelijo plovilom Evropske unije;

               ·finančno nadomestilo in pogoje za njegovo izplačilo ter

               ·mehanizme za izvajanje sektorske podpore.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede pogajanj o večstranskem okviru za spodbujanje naložb

               OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

               1.OZADJE PREDLOGA

               •Razlogi za predlog in njegovi cilji

                  Na enajsti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) 13. decembra 2017 je 70 članic STO sprejelo skupno izjavo o spodbujanju naložb v razvoj
                     1
                  , v kateri so pozvale k „strukturiranim razpravam, da bi razvili večstranski okvir za spodbujanje naložb“. Te razprave so namenjene opredelitvi in razvoju elementov okvira za spodbujanje neposrednih tujih naložb. Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in njene države članice so odločno podprle pobudo in se ji pridružile.

                  EU je dejavno sodelovala v strukturiranih razpravah, ki so leta 2018 potekale v okviru STO. Razprave so bile pregledne in odprte za vse članice STO, na njihovi podlagi pa je bil pripravljen „kontrolni seznam vprašanj, ki so jih postavile članice“, ki vsebuje možne elemente okvira za spodbujanje neposrednih tujih naložb, ki so jih opredelile članice STO. Ta „kontrolni seznam“ je bil potrjen na srečanju za pregled stanja 6. decembra 2018.

                  Leta 2019 se je začela nova faza razprav. Članice STO so se dogovorile o časovnem razporedu srečanj za prvo polovico leta, ki bodo namenjena razvoju elementov s „kontrolnega seznama“. To raziskovalno delo v zvezi z razvojem takšnih elementov ostaja pregledno in odprto za vse članice STO. Razprava bo zajemala vse elemente „kontrolnega seznama“ na podlagi primerov obstoječih določb iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, ki so pomembni za spodbujanje naložb. Ti primeri so zbrani v „Zbirki primerov, ki temeljijo na besedilih“. Srečanje za pregled stanja bo julija 2019. Jeseni 2019 bodo članice verjetno začele predlagati specifična besedila za večstranski okvir za spodbujanje naložb. To pomeni, da se bo prva faza pogajanj verjetno začela med septembrom in oktobrom 2019.

                  Pogajanja bi morala potekati pod okriljem STO ter ostati pregledna in odprta za vse članice STO, ki bi se odločile, da se jim pridružijo. Med samimi pogajanji lahko sodelujoče članice na začetku ali v poznejši fazi pogajanj v okviru STO predstavijo kakršen koli pogajalski predlog s področja spodbujanja neposrednih tujih naložb.

                  Komisija je pridobila odobritev Sveta v okviru razvojne agende iz Dohe za pogajanja v okviru STO, in sicer med drugim o trgovini in naložbah
                     2
                  . Glede na to, da so neposredne tuje naložbe eno najpomembnejših sredstev za mednarodno trgovino, spodbujanje naložb pa je način za spodbujanje čezmejnih naložb s pomočjo pri zagotavljanju stabilnih in predvidljivih razmer za neposredne tuje naložbe po vsem svetu
                     3
                  , so nova pogajanja STO o spodbujanju naložb zajeta v obstoječi odobritvi, saj spadajo na področje trgovine in naložb
                     4
                  . Zato nov sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj v skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ni potreben.

                  Kljub temu da trgovina in naložbe niso novo vprašanje na dnevnem redu STO
                     5
                  , bi se pogajanja o spodbujanju naložb lahko dotaknila nekaterih novih vidikov in bi lahko obravnavala nekatere teme, pri katerih ima EU posebne prednostne naloge. Zato Komisija priporoča Svetu, naj sprejme dodatne posebne pogajalske smernice za pogajanja v okviru STO o spodbujanju naložb, da bi se natančneje določil okvir teh pogajanj.

                  Namen predlaganih pogajalskih smernic je zagotoviti, da lahko EU sodeluje pri pogajanjih o katerem koli elementu za spodbujanje naložb, ki ga v pogajanjih predlagajo sodelujoče članice STO, ter pri tem v celoti spoštuje pravni red EU in politične odločitve EU v trgovinskih ter naložbenih pogajanjih.

                  Za EU sta cilja pogajanj spodbujanje neposrednih tujih naložb naložbenikov in podjetij, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter ustvarjanje novih priložnosti za spodbujanje vključujoče rasti in trajnostnega razvoja. Večstranski okvir za spodbujanje naložb bi lahko spodbujal svetovne naložbe na enak način kot STO, ki pomaga pri spodbujanju svetovne trgovine s sporazumom o olajševanju trgovine. Da bi dosegla izid, ki bo postavljal visok standard, s sodelovanjem čim večjega števila članic STO, bi morala pravila in obveze članicam omogočati ustrezno prožnost.

               •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

                  Zgornji cilji so skladni s Pogodbo o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), ki določa, da bi se morala EU zavzemati za „spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini“
                     6
                  .

                  Evropski svet je na zasedanju 28. in 29. junija 2018 Komisijo pooblastil, naj si prizadeva za posodobitev STO, (1) da bi STO postala pomembnejša in se sposobna bolje prilagajati spreminjajočemu svetu ter (2) da bi se okrepila njena učinkovitost. Posodobitev dejavnosti oblikovanja pravil STO, ki je eden od glavnih ciljev prihodnjih pogajanj o spodbujanju naložb, je osrednja točka tega procesa.

                  Komisija je 18. septembra 2018 predstavila dokument za razpravo
                     7
                   o posodobitvi STO. V okviru krepitve vloge oblikovanja pravil STO je Komisija med drugim poudarila, da „po skupnih izjavah, sprejetih v Buenos Airesu, delo že poteka na področjih [...] spodbujanja naložb, vendar bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za zapolnitev vrzeli in posodobitev pravil STO“.

                  EU v okviru pogajanj o prosti trgovini sistematično predlaga ambiciozna pravila o preglednosti in domači regulaciji v storitvenem in nestoritvenem sektorju. Pogajalske smernice, predlagane za pogajanja na področju spodbujanja naložb, bi temeljile na enakem pristopu, kot ga EU uporablja pri sporazumih o prosti trgovini.

               •Skladnost z drugimi politikami Unije

                  Pravila, ki jih EU lahko predlaga v okviru STO, bi bila popolnoma v skladu z ustrezno zakonodajo EU na področju notranjega trga in bi na njej temeljila, pri čemer bi se opirala na predloge, ki jih je EU podala v dvostranskih pogajanjih.

                  Predlagane pogajalske smernice potrjujejo, da bi moralo biti vsako pravilo ali obveza, za katero se dogovori EU, v skladu s pravnim okvirom EU (točka 5 v Prilogi).

               2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

               •Pravna podlaga

                  Prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) PDEU.

                  Če se je treba pogajati o sporazumih v zvezi s skupno trgovinsko politiko, Komisija v skladu s členom 207 Svetu predloži priporočila. Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga Svet imenuje za pomoč Komisiji pri izvajanju te naloge, in v okviru smernic, ki jih Svet lahko naslovi nanjo.

                  Člen 218(3) PDEU določa, da Komisija Svetu predloži priporočila. Svet je pooblaščen, da sprejema sklepe o odobritvi začetka pogajanj, v skladu s členom 218(4) PDEU pa lahko pogajalcu da smernice in določi posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

                  V zvezi s pogajanji STO na področju spodbujanja naložb je Svet že odobril začetek pogajanj in Komisiji izdal smernice o trgovini in naložbah v okviru STO. Vendar je treba sprejeti dodatne pogajalske smernice, da se natančneje določi okvir teh pogajanj. Zato Komisija priporoča Svetu, naj sprejme sklep na podlagi prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) PDEU.

               •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

                  Skupna trgovinska politika v skladu s členom 3 PDEU spada na področje izključne pristojnosti EU. Zato se načelo subsidiarnosti ne uporablja (člen 5(3) PEU).

               •Sorazmernost

                  Priporočilo Komisije je v skladu z načelom sorazmernosti (člen 5(4) PEU).

               •Izbira instrumenta

                  Sklep Sveta Evropske unije o pogajalskih smernicah glede spodbujanja naložb v STO, da se dopolnijo smernice, izdane Komisiji o razvojni agendi iz Dohe.

               3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

               •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

                  Ni relevantno.

               •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

                  Javno posvetovanje ni bilo opravljeno, saj vsebinski elementi pogajanj v okviru STO še niso znani.

                  Komisija se redno posvetuje z zainteresiranimi stranmi, med drugim v strokovni skupini za trgovinske sporazume
                     8
                   in prek dialoga s civilno družbo
                     9
                  .

               •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

                  Ni relevantno.

               •Ocena učinka

                  Ocena učinka ni bila izvedena zaradi naslednjega razloga: pogajanja v okviru STO o spodbujanju naložb temeljijo na obstoječi odobritvi Komisije za pogajanja v okviru STO s strani Sveta (glej oddelek 1). V vsebino pogajanj niso vključena nova področja politike; gre za nadaljevanje širših pogajanj v okviru STO, ki so se zdaj zožila na bolj specifično področje in ne vključujejo liberalizacije naložb ali zaščite naložb.

                  Na podlagi možnih elementov večstranskega okvira za spodbujanje naložb, opredeljenih v „kontrolnem seznamu“, nič ne kaže na to, da bi ratifikacija takega sporazuma na kakršen koli način znatno vplivala na EU. Prej bi pomenila kodifikacijo že uveljavljenih praks v EU. Učinki morebitnih novih pravil in zavez, ki bodo izhajali iz pogajanj v okviru STO, bodo verjetno znatnejši za nekatere tretje države, zlasti za države v razvoju in najmanj razvite države. Vendar teh ni mogoče identificirati vnaprej. Prvič, ker sodelujoče članice STO pogajalskih predlogov še niso predstavile. Drugič, ker se ne ve, katere članice bodo sprejele zaveze glede novih pravil in obveznosti STO in v kakšnem časovnem obdobju bodo to storile.

                  Ko bodo možni učinki jasnejši, tj. ko bodo bolj znane vsebina večstranskega okvira in obveznosti članic STO, bo Komisija ponovno ocenila potrebo po temeljitejši analizi. To bi se moralo zgoditi najpozneje ob zaključku pogajanj v okviru STO.

                  EU bo dejavno sodelovala in podajala predloge že v zgodnjih fazah pogajanj, da bi vplivala na njihov izid.

               •Ustreznost in poenostavitev ureditve

                  Ni relevantno.

               •Temeljne pravice

                  Pobuda v celoti upošteva Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

               4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

                  Pobuda nima proračunskih posledic.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

                  Ni relevantno.

               •Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

                  Ni relevantno.

               •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

                  Ni relevantno.

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede pogajanj o večstranskem okviru za spodbujanje naložb

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v okviru razvojne agende iz Dohe odobril začetek pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) in Komisiji dal smernice, med drugim o trgovini in naložbah.

               (2)Na enajsti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije 13. decembra 2017 je 70 članic STO sprejelo skupno izjavo o spodbujanju naložb v razvoj
                  10
               , v kateri so pozvale k strukturiranim razpravam, da bi razvili večstranski okvir za spodbujanje naložb.

               (3)Trenutna faza razprav, namenjena razvoju možnih elementov večstranskega okvira za spodbujanje naložb, se bo v skladu z najnovejšim časovnim načrtom
                  11
                zaključila julija 2019, jeseni 2019 pa naj bi ji sledila prva faza pogajanj.

               (4)Dodatne pogajalske smernice je treba sprejeti, da se natančneje opredeli stališče Unije v prihodnjih pogajanjih v okviru STO o spodbujanju naložb.

               (5)Odbor za trgovinsko politiko bi moral biti v skladu s členom 207(3) še naprej določen kot odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Pogajalske smernice, dane Komisiji za razvojno agendo iz Dohe, se dopolnijo s pogajalskimi smernicami za pogajanja o večstranskem okviru za spodbujanje naložb, navedenimi v Prilogi.

               Člen 2

               Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59 z dne 13. decembra 2017.

                     (2)

                        Odobritev za pogajanja v okviru razvojne agende iz Dohe je zajeta v sklopu sklepov Sveta, sprejetih od 25. oktobra 1999 do 18. julija 2008.

                     (3)

                        Najnovejši razpored srečanj strukturiranih razprav o spodbujanju naložb za razvoj (INF/IFD/W/3) z dne 17. aprila 2019 na podlagi „kontrolnega seznama vprašanj, ki so jih zastavile članice“ določa, da spodbujanje naložb zagotavlja stabilno, pregledno in predvidljivo poslovno okolje za neposredne tuje naložbe po vsem svetu. Najnovejša različica „kontrolnega seznama vprašanj, ki so jih zastavile članice“ z dne 9. novembra 2018 je bila vsem članicam poslana kot priloga k neuradnemu dopisu o pregledu stanja in naslednjih korakih z dne 27. novembra 2018.

                     (4)

                        Pri tem je treba navesti zlasti sklepe Sveta z dni 26. oktobra 1999, 8. decembra 1999, 29. oktobra 2001, 21. novembra 2001, 21. julija 2003 (ki izrecno določajo, da so ministrski izjavi iz Singapurja in Dohe ter z njima povezana sprejeta besedila in prejšnji sklepi Sveta podlaga za ukrepanje Unije pri pogajanjih o razvojni agendi iz Dohe), 5. decembra 2003, 6. oktobra 2004, 19. julija 2005, 18. oktobra 2005 (v katerih je izrecno poudarjeno, da sklepi Sveta od oktobra 1999 do julija 2005 ostajajo veljavni in skupaj predstavljajo mandat Komisije za pogajanja o razvojni agendi iz Dohe), 21. novembra 2005, 12. junija 2006, 10. marca 2008 in 18. julija 2008.

                     (5)

                        Leta 1997 je začela delovati delovna skupina STO za odnose med trgovino in naložbami.

                     (6)

                        Člen 21(2)(e) PEU.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/.

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531.

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            PRILOGA
            k
            Priporočilu za sklep Sveta
            o dopolnitvi pogajalskih smernic za razvojno agendo iz Dohe glede pogajanj o večstranskem okviru za spodbujanje naložb

               PRILOGA

               1.NARAVA IN OBSEG PRAVIL IN OBVEZ

               1.Na podlagi obstoječe odobritve Sveta za pogajanja v okviru Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) v okviru razvojne agende iz Dohe bi moral biti cilj večstranskih pogajanj o spodbujanju naložb vzpostaviti večstranski okvir pravil za spodbujanje neposrednih tujih naložb po vsem svetu. Cilj je ustvariti preglednejše, učinkovitejše in predvidljivejše okolje za spodbujanje čezmejnih naložb. Tak okvir bi se moral osredotočati na neposredne tuje naložbe, razen kratkoročnega pretoka kapitala, in biti usmerjen v zagotavljanje ustreznih pogojev, da bi mednarodne naložbe lahko prispevale k trajnostnemu razvoju, pri čemer bi bilo treba ohraniti sposobnost držav gostiteljic, da na svojih ozemljih urejajo dejavnost naložbenikov.

               2.V skladu s skupno ministrsko izjavo o spodbujanju naložb v razvoj, ki jo je 13. decembra 2017 na enajsti ministrski konferenci STO sprejelo 70 članic STO, ta pogajanja ne bodo obravnavala dostopa na trg, zaščite naložb in reševanja sporov med naložbeniki in državo.

               3.Pogajanja bi bilo treba voditi in zaključiti ob ustreznem upoštevanju pravic in obveznosti članic v okviru STO ter pri tem upoštevati načeli preglednosti in vključenosti in izhajati iz obstoječih sporazumov STO.

               4.Cilj pogajanj bi moral biti razvoj pravil in obvez, ki ustrezajo visokim standardom, s sodelovanjem čim večjega števila članic STO. Pogajanja bi morala upoštevati edinstvene priložnosti za članice STO v zvezi s spodbujanjem naložb in izzive, s katerimi se te srečujejo na tem področju. Zato bi morala pravila in obveze omogočati ustrezno prožnost.

               5.Pravila in obveze, ki jih bo sprejela Evropska unija (EU), bi morali upoštevati obveznost nediskriminacije v obstoječih sporazumih STO, če so ti relevantni in se uporabljajo v okviru spodbujanja naložb.

               2.PREDLAGANA VSEBINA PRAVIL IN OBVEZ

               6.Pogajanja bi morala razviti nov okvir pravil v okviru STO, ki bi spodbujal neposredne tuje naložbe. Ta okvir bi moral ustvariti pregledno, učinkovito in predvidljivo okolje za mednarodne naložbe v korist podjetij EU vseh velikosti, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter okrepiti zmogljivost držav v razvoju in najmanj razvitih držav, da bi pritegnile neposredne tuje naložbe in s tem povečale svojo udeležbo v globalnih vrednostnih verigah.

               7.Pogajanja se bodo vodila odprto in vključujoče. Zato lahko zajamejo kateri koli vidik spodbujanja naložb, ki ga predlagajo sodelujoče članice. Glede na medsektorsko naravo spodbujanja naložb lahko pogajanja zajemajo vprašanja, kot so:

               –elementi, namenjeni izboljšanju preglednosti in predvidljivosti naložbenih ukrepov, vključno s pravili in pogoji, ki se uporabljajo za vstop in delovanje neposrednih tujih naložb (objava in razpoložljivost ukrepov in informacij; uradno obvestilo STO; informacijske točke);

               –elementi za racionalizacijo in pospešitev upravnih postopkov in zahtev (upravni postopki in zahteve glede dokumentacije; roki za upravne postopke; obravnavanje nepopolnih vlog; pristojbine in dajatve; pregled upravnih postopkov; uporaba e-uprave; vse vrste mehanizmov „vse na enem mestu“; vse vrste mehanizmov informacijskih točk / kontaktnih točk / varuhov človekovih pravic, vključno z odnosi z ustreznimi deležniki in preprečevanjem sporov);

               –elementi za krepitev mednarodnega sodelovanja, izmenjavo informacij in dobrih praks (mednarodno sodelovanje med članicami; mednarodno sodelovanje na večstranski ravni v okviru Odbora STO za spodbujanje naložb);

               –razvojna razsežnost (izzivi, s katerimi se spoprijemajo manj razvite države; izmenjava dobrih praks; določbe o posebni in diferencirani obravnavi; tehnična pomoč in krepitev zmogljivosti) ter spodbujanje družbene odgovornosti podjetij in trajnostnega razvoja.

               8.Evropska unija lahko v skladu s temi smernicami sodeluje tudi pri pogajanjih o drugih vidikih, pomembnih za spodbujanje neposrednih tujih naložb, ki jih predlagajo sodelujoče članice.

               9.Vsa pravila ali obveze, o katerih se dogovori Evropska unija, bi morali biti v skladu s pravnim okvirom EU.