               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 533 final
            Priporočilo za
            PRIPOROČILO SVETA
            za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v Romuniji
            {SWD(2019) 533 final}

               Priporočilo za

               PRIPOROČILO SVETA

               za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja

                  v Romuniji

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                in zlasti drugega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)V skladu s členom 121 Pogodbe države članice spodbujajo zdrave javne finance v srednjeročnem obdobju z usklajevanjem ekonomskih politik in večstranskim nadzorom, da se prepreči pojav čezmernega javnofinančnega primanjkljaja.

               (2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

               (3)Junija 2017
                  2
                in junija 2018
                  3
                je Svet v skladu s členom 121(4) Pogodbe ugotovil, da je v Romuniji v letih 2016 in 2017 prišlo do znatnega ugotovljenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja oziroma prilagoditvene poti za njegovo dosego. Glede na ugotovljena znatna odklona je Svet Romuniji izdal priporočili za sprejetje potrebnih ukrepov politike za njuno odpravo. Svet je nato ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi navedenih priporočil. V zadnjem priporočilu, sprejetem 4. decembra 2018
                  4
               , je Svet Romuniji priporočil, naj sprejeme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov
                  5
                v letu 2019 ne bo presegla 4,5 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP.

                (4)Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 in podatkov o realizaciji iz leta 2018, ki jih je potrdil Eurostat, je rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 precej presegala merilo rasti odhodkov, kar kaže na velik znaten odklon (odklon v višini 2,4 % BDP). Strukturni primanjkljaj se ni zmanjšal in je ostal na splošno stabilen, tj. približno 3,0 % potencialnega BDP, kar kaže tudi na znaten odklon od priporočene strukturne prilagoditve (odklon v višini 0,8 % BDP). Na velikost odklona, na katerega kaže strukturni saldo, negativno vplivajo izpadi prihodkov, višji deflator BDP in višja osnovna ocena potencialne rasti BDP v primerjavi s srednjeročnim povprečjem, na katerem temelji merilo rasti odhodkov. Po drugi strani pa na velikost odklona, na katerega kaže strukturni saldo, pozitivno vplivajo nizki odhodki za javne naložbe, ki se zgladijo v merilu rasti odhodkov. Ne glede na to razliko oba kazalnika potrjujeta znaten odklon od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2018.

               (5)Komisija je ob upoštevanju celovite ocene 5. junija 2019 menila, da v Romuniji obstaja znaten ugotovljen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, in Romuniji izdala opozorilo v skladu s členom 121(4) Pogodbe in prvim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

               (6)V skladu z drugim pododstavkom člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe politike. V Uredbi (ES) št. 1466/97 je predvideno, da se v priporočilu državi članici določi največ petmesečni rok za odpravo odklona. Na tej podlagi se zdi rok 15. oktober 2019, v katerem mora Romunija odpraviti odklon, primeren. Romunija bi morala v navedenem roku poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila.

               (7)Na podlagi projekcij proizvodne vrzeli iz pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 bo Romunija v letih 2019 in 2020 ostala v obdobju dobrih gospodarskih razmer. Delež dolga sektorja država je v Romuniji pod pragom 60 % BDP. Zato minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba (ES) št. 1466/97 in skupno dogovorjena prilagoditvena matrika iz Pakta za stabilnost in rast, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in morebitne pomisleke glede vzdržnosti, tako za leto 2019 kot tudi za leto 2020 znaša vsaj 0,5 % BDP.

               (8)Strukturni primanjkljaj Romunije se je postopoma povečeval, in sicer z 0,1 % BDP v letu 2015 na 1,7 % BDP v letu 2016, na 2,9 % BDP v letu 2017 in na 3,0 % BDP v letu 2018. Minimalno zahtevo za prilagoditev bi moral dopolnjevati dodaten in vztrajen napor, potreben za odpravo kumulativnega odklona in vrnitev Romunije nazaj na ustrezno prilagoditveno pot po vztrajnih spodrsljajih, ki so se zvrstili od leta 2016 naprej. Glede na obseg ugotovljenega znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja se zdi primeren dodaten napor v višini 0,5 % BDP v letu 2019 in v višini 0,25 % BDP v letu 2020. Tak napor bi bil v skladu s prilagoditvijo, ki jo je za leto 2019 priporočil Svet 4. decembra 2018, in bi pospešil prilagoditev nazaj proti srednjeročnemu proračunskemu cilju.

               (9)Zahtevano izboljšanje strukturnega salda za 1,0 % BDP v letu 2019 in za 0,75 % BDP v letu 2020 je skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov, ki v letu 2019 ne presega 4,5 %, v letu 2020 pa 5,1 %.

               (10)V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2019 je predvideno nadaljnje poslabšanje strukturnega salda za 0,7 % BDP v letu 2019 in za dodatnega 1,2 % BDP v letu 2020. Zato zahtevano strukturno izboljšanje pomeni, da je treba sprejeti ukrepe s skupnim strukturnim rezultatom 1,7 % BDP v letu 2019 in dodatne ukrepe s strukturnim rezultatom 1,95 % BDP v letu 2020 v primerjavi s sedanjim izhodiščem iz pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019.

               (11)V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2019 predvideni primanjkljaj sektorja država za leto 2019 znaša 3,5 % BDP, za leto 2020 pa 4,7 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Zahtevana strukturna prilagoditev se zdi primerna tudi zato, da se zagotovi, da bo Romunija v letih 2019 in 2020 z nekaj manevrskega prostora izpolnjevala referenčno merilo 3 % BDP iz Pogodbe.

               (12)Dejstvo, da Romunija ni ukrepala po prejšnjih priporočilih za odpravo ugotovljenih znatnih odklonov, in tveganje, da bo referenčna vrednost korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast iz Pogodbe presežena, zahtevata takojšnje ukrepanje za ponovno vrnitev fiskalne politike Romunije na preudarno pot.

               (13)Za doseganje priporočenih proračunskih ciljev je ključnega pomena, da Romunija sprejme in dosledno izvaja potrebne ukrepe ter pozorno spremlja gibanje tekočih odhodkov.

               (14)Romunija bi morala Svetu do 15. oktobra 2019 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila.

               (15)Primerno je, da se to priporočilo objavi –

               PRIPOROČA, DA ROMUNIJA:

               (1)sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 4,5 % BDP v letu 2019 in 5,1 % BDP v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP v letu 2019 in 0,75 % BDP v letu 2020, s čimer bo država članica na ustrezni prilagoditveni poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;

               (2)uporabi morebitne nepričakovane prihodke za zmanjšanje primanjkljaja; ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti;

               (3)Svetu do 15. oktobra 2019 poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega priporočila; v poročilu bi morali biti navedeni dovolj natančno opredeljeni in verodostojno napovedani ukrepi za skladnost z zahtevano prilagoditveno potjo, vključno s proračunskimi posledicami vsakega izmed njih, ter posodobljene in podrobne proračunske projekcije za obdobje 2019–2020.

               To priporočilo je naslovljeno na Romunijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL C 216, 6.7.2017, str. 1.

                     (3)

                        UL C 223, 27.6.2018, str. 3.

                     (4)

                        UL C 460, 21.12.2018, str. 1.

                     (5)

                        Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 5.6.2019
            COM(2019) 543 final
            Priporočilo za
            SKLEP SVETA
            o razveljavitvi Odločbe 2009/417/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Španiji

               Priporočilo za

               SKLEP SVETA

               o razveljavitvi Odločbe 2009/417/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Španiji

               SVET EVROPSKE UNIJE JE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

               ob upoštevanju priporočila Komisije,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 27. aprila 2009 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo 2009/417/ES
                  1
                sklenil, da v Španiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da je primanjkljaj sektorja država leta 2008 znašal 3,4 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto dolg sektorja država naj bi po načrtih leta 2008 znašal 39,5 % BDP.

               (2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97
                  2
                na podlagi priporočila Komisije Španiji izdal priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2012
                  3
               .

               (3)Po tem je Svet na Španijo naslovil tri nova priporočila na podlagi člena 126(7) Pogodbe (2. decembra 2009, 10. julija 2012 in 21. junija 2013), v katerih je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2013, 2014 oziroma 2016. Svet je v vseh treh priporočilih menil, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (4)Svet je 12. julija 2016 na podlagi člena 126(8) Pogodbe ugotovil, da Španija na podlagi priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 ni sprejela učinkovitih ukrepov. Svet je 8. avgusta 2016 na podlagi člena 126(9) Pogodbe pozval Španijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so bili po njegovem mnenju potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2018. Svet je prav tako določil 15. oktober 2016 kot rok, v katerem je treba sprejeti učinkovite ukrepe ter Svetu in Komisiji predložiti poročilo o ukrepih, sprejetih na podlagi poziva Sveta.

               (5)Komisija je 16. novembra 2016 sklenila, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s sklepom Sveta z dne 8. avgusta 2016, izdanim na podlagi člena 126(9) Pogodbe.

               (6)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009
                  4
                dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (7)Svet na podlagi sporočenih podatkov sprejme sklep o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja. Odločba o obstoju čezmernega primanjkljaja se sme razveljaviti le, če napovedi Komisije kažejo, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi
                  5
               , ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe.

               (8)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Španija poslala aprila 2019, ter na podlagi programa stabilnosti za leto 2019 in napovedi Komisije iz pomladi 2019, je ugotovljeno naslednje:

               –potem ko je primanjkljaj sektorja država leta 2017 dosegel 3,1 % BDP, se je v letu 2018 zmanjšal na 2,5 % BDP. V letu 2018 je bil primanjkljaj 0,2 odstotne točke nižji od projekcij iz osnutka proračunskega načrta za leto 2019, predloženega oktobra 2018, in sicer zaradi za 0,3 odstotne točke večjega deleža prihodkov v BDP, ki ga je le delno izravnal za 0,1 odstotne točke večji delež odhodkov. Na strani prihodkov so se povečali tako prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb kot tudi drugi prihodki, medtem ko so bila na strani odhodkov nekoliko višja sredstva za zaposlene;

               –v programu stabilnosti za obdobje 2019–2022, ki ga je španska vlada predložila 30. aprila 2019, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2019 znižal na 2,0 % BDP, v letu 2020 pa padel na 1,1 % BDP. V napovedi Komisije iz pomladi 2019 predvideni primanjkljaj za leto 2019 znaša 2,3 % BDP, za leto 2020 pa 2,0 % BDP, torej naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe;

               –strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, je med letoma 2017 in 2018 ostal nespremenjen. Skupno izboljšanje strukturnega salda od leta 2016 znaša 0,4 % BDP;

               –bruto dolg sektorja država kot odstotek BDP se je z 98,1 % v letu 2017 zmanjšal na 97,1 % v letu 2018, predvsem zaradi učinka realne rasti na zmanjšanje dolga in ker je inflacija več kot izravnala nasprotni učinek odhodkov za obresti, medtem ko je primarni saldo skoraj enak nič. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2019 naj bi se delež dolga v letu 2019 zmanjšal na 96,3 %, v letu 2020 pa na 95,7 %, predvsem zaradi visoke nominalne rasti, ki je večja od vpliva prilagoditev stanj in tokov ter odhodkov za obresti, ki povečujejo dolg, medtem ko se primarni saldo le malo izboljšuje.

               (9)V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

               (10)Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Španiji ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Odločbo 2009/417/ES razveljaviti.

               (11)Od leta 2019, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Španijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem merila rasti odhodkov, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

               Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj v Španiji ustrezno zmanjšal.

               Člen 2

               Odločba 2009/417/ES se razveljavi.

               Člen 3

               Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     Predsednik

                     (1)

                        Odločba Sveta 2009/417/ES z dne 27. aprila 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Španiji (UL L 135, 30.5.2009, str. 25).

                     (2)

                        Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6)

                     (3)

                        Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Španiji, so na voljo na:
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/spain_en
                  .

                     (4)

                        Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

                     (5)

                        V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 15. maja 2017 sprejel Ekonomsko-finančni odbor, dostopnim na:
                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf