               8.4.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      73. zasedanje generalne skupščine OZN
      Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 Svetu o 73. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Evropski parlament,

                  —

                  ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

                  —

                  ob upoštevanju resolucije Združenih narodov o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. aprila 2006,

                  —

                  ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36,

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 ter politike Evropske unije na tem področju,

                  —

                  ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, njene preambule in člena 18, ter konvencij OZN o človekovih pravicah in pripadajočih izbirnih protokolov,

                  —

                  ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2017 o 72. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1),

                  —

                  ob upoštevanju resolucije Združenih narodov, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. maja 2011, o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora,

                  —

                  ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. julija 2017 o prednostnih nalogah EU za 72. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov,

                  —

                  ob upoštevanju Newyorške deklaracije za begunce in migrante z dne 19. septembra 2016,

                  —

                  ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) in 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti,

                  —

                  ob upoštevanju ključnih načel globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU iz junija 2016, zlasti tistih, ki se nanašajo na suverenost, ozemeljsko celovitost in nedotakljivost državnih meja ter ki jih v enaki meri spoštujejo vse sodelujoče države,

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2),

                  —

                  ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

                  —

                  ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0230/2018),

                  A.

                  ker EU in njene države članice ostajajo v celoti zavezane multilateralizmu, globalnemu upravljanju in spodbujanju temeljnih vrednot OZN, ki so sestavni del zunanje politike EU, ter trem stebrom sistema OZN: človekovim pravicam, miru in varnosti ter razvoju; ker je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s krizami, izzivi in grožnjami; ker se pojavljajo doslej največji izzivi za prihodnost tega multilateralnega sistema;

                  B.

                  ker globalna strategija EU odraža današnje svetovne izzive, zaradi katerih mora biti OZN močna in učinkovitejša, sodelovanje na ravni držav članic pa se mora poglobiti tako v EU kot v OZN;

                  C.

                  ker si morajo države članice EU po najboljših močeh prizadevati za to, da usklajujejo svoje delovanje v organih in telesih sistema Združenih narodov ter nastopajo enotno, na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in temeljnih vrednot EU; ker mora to sodelovanje temeljiti na skupnih prizadevanjih, da bi se preprečilo nadaljnje stopnjevanje sedanjih konfliktov in našle rešitve zanje, da bi se spodbujalo učinkovito razoroževanje ter nadzor nad oborožitvijo, zlasti kar zadeva jedrsko orožje, da bi se izvajali cilji trajnostnega razvoja in Pariški sporazum o podnebnih spremembah ter da bi se prispevalo k mednarodnemu redu, ki temelji na pravilih, v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU;

                  D.

                  ker se svetovni politični red in varnostne razmere hitro spreminjajo, zaradi česar so potrebni odzivi na svetovni ravni; ker so Združeni narodi še naprej v središču multilateralnega sistema sodelovanja med državami članicami, ki je namenjen spoprijemanju s temi izzivi ter je najprimernejši za obravnavanje mednarodnih kriz, svetovnih izzivov in groženj;

                  E.

                  ker se svet srečuje z različnimi svetovnimi izzivi, povezanimi s konflikti, ki se odvijajo in še nastajajo, ter z njihovimi posledicami, kot so podnebne spremembe in terorizem, s katerimi se je treba spopasti na svetovni ravni; ker trenutna struktura varnostnega sveta OZN še vedno temelji na političnih razmerah iz preteklosti, postopek odločanja v njem pa neustrezno odraža spremenjeno svetovno stanje; ker so bile EU in njene države članice ključne pri oblikovanju svetovne agende OZN do leta 2030, EU pa si še naprej prizadeva, da bi imela vodilno vlogo pri uporabi vseh sredstev za njeno izvajanje ter zanesljivih mehanizmov za spremljanje, nadzor in pregled, da se zagotovita napredek in odgovornost; ker se to izraža v zunanjem delovanju EU in drugih politikah v okviru finančnih instrumentov EU;

                  F.

                  ker so trije stebri OZN: mir in varnost, razvoj, človekove pravice ter pravna država neločljivo povezani in se vzajemno dopolnjujejo; ker je prvotni namen OZN, tj. ohranjanje miru, na preizkušnji zaradi nenehnih in kompleksnih kriz;

                  G.

                  ker zapleteni birokratski postopki ter kompleksna in toga struktura OZN včasih ovirajo njeno dobro delovanje ter zmožnost, da se hitro odzove na krize in svetovne izzive;

                  H.

                  ker je za uspešen odziv na svetovne krize, grožnje in izzive potreben učinkovit multilateralen sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah;

                  I.

                  ker več nacionalističnih in protekcionističnih gibanj po svetu izraža dvome glede mednarodnega reda, ki temelji na sodelovanju, dialogu ter človekovih pravicah;

                  J.

                  ker je za vedno obsežnejše naloge sistema OZN potrebno ustrezno financiranje s strani držav članic; ker obstaja vedno večja vrzel med potrebami in zagotovljenim financiranjem organizacije; ker bi morale EU in njene države članice zaradi napovedi Združenih držav, da bodo zmanjšale svoje prispevke v proračun OZN, še naprej skupaj prispevati največ finančnih sredstev za OZN ter dejavno podpreti generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi zagotovil ustrezno delovanje in financiranje Združenih narodov, pri čemer so poglavitni cilji izkoreninjenje revščine, spodbujanje dolgotrajnega miru in stabilnosti, boj proti socialni neenakosti ter zagotavljanje humanitarne pomoči prebivalcem, državam in regijam, ki se spopadajo z vsemi vrstami kriz, ki so posledica naravnih nesreč ali jih povzroči človek; ker bi morali biti prispevki EU za OZN bolj vidni; ker so se sredstva za agencije OZN, vključno z Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), znatno zmanjšala; ker je sedanja skupna raven finančnih sredstev za Združene narode še vedno nezadostna, da bi lahko organizacija izvajala svoj mandat in se spopadala s sedanjimi svetovnimi izzivi;

                  K.

                  ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene, tudi zato, ker so v mnogih državah članicah OZN možnosti za delovanje civilne družbe vse bolj omejene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe po svetu zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi;

                  L.

                  ker je spodbujanje spoštovanja in varstva človekovih pravic v središču multilateralizma ter osrednji steber sistema OZN; ker EU odločno podpira vse človekove pravice, ki so univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane; ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države; ker so te vrednote v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi ter se zaradi sodelovanja s telesi OZN in v njenih mehanizmih vse pogosteje srečujejo s povračilnimi ukrepi; ker morata mednarodna skupnost in EU okrepiti svoja prizadevanja, da zagovornikom človekovih pravic zagotovita zaščito in podporo, ter braniti mednarodne standarde demokracije, človekovih pravic in pravne države, zlasti v zvezi s pravicami pripadnikov manjšin in oseb v ranljivem položaju, vključno z ženskami, otroki, mladimi, etničnimi, rasnimi in verskimi manjšinami, migranti, begunci in notranje razseljenimi osebami, invalidi, lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci (LGBTI) ter pripadniki domorodnih ljudstev;

                  1.

                  priporoči Svetu:

                        Reforma sistema OZN, vključno z reformo Varnostnega sveta

                              (a)

                              naj dejavno podpira program tristebrne reforme, ki ga vodi generalni sekretar OZN, da bi sistem OZN postal resnično usklajen, učinkovit, uspešen, celovit, pregleden in odgovoren; naj podpira racionalizacijo mirovne in varnostne strukture, ki mora postati učinkovitejša, bolj osredotočena, dobro financirana in bolje delujoča, pri čemer mora biti oblast porazdeljena bolj uravnoteženo, več pa bi moralo biti tudi dejanske raznolikosti pri regionalni zastopanosti v vseh telesih OZN;

                              (b)

                              naj podpira zmanjšanje birokracije, poenostavljene postopke in decentralizirano odločanje z večjo preglednostjo in odgovornostjo pri misijah in delu osebja OZN, zlasti glede njihovih operacij na terenu;

                              (c)

                              naj podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN za pomembne spremembe, s katerimi se bo razvojni sistem OZN uskladil s prednostnimi nalogami v okviru Agende 2030, cilji trajnostnega razvoja in načelom odgovornosti zaščititi ter bo služil svojemu namenu in ustrezneje podpiral njihovo izvajanje;

                              (d)

                              naj pozove države članice OZN, naj pooblastijo generalnega sekretarja, namestnico generalnega sekretarja in njune organe za proces racionalizacije sistema upravljanja OZN, da bi spodbudili večjo uspešnost, prožnost, odzivnost ter stroškovno učinkovitost OZN in njenih agencij;

                              (e)

                              naj vse države članice OZN spomni na njihovo obveznost, da nadaljujejo svoja finančna prizadevanja za podporo vseh agencij OZN in izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč ter obenem povečajo učinkovitost in uspešnost, vlade pa naj odgovarjajo za izvajanje svetovnih ciljev trajnostnega razvoja;

                              (f)

                              naj dejavno podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN pri izvajanju strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, ki je bistveno orodje za zagotovitev enake zastopanosti žensk v sistemu OZN; naj na vodilna mesta na ravni sedeža Združenih narodov imenuje več žensk, zlasti pripadnic manjšin, ter uvede vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola v proračun; naj pozove EU in OZN k napotitvi več policistk in vojakinj v okviru misij in operacij; naj si prizadeva za medsektorske svetovalce v zvezi z vprašanji spola za posamezne misije in operacije ter specifične akcijske načrte, v katerih bo opredeljeno, kako se izvajata resoluciji varnostnega sveta OZN št. 1325 in 2242 na ravni vsake misije in operacije; naj zagotovi, da bodo za vse sile OZN veljale iste minimalne zahteve glede izobrazbe in kompetenc, ki morajo vključevati jasen vidik spola, LGBTI in protirasizma ter ničelno toleranco do vseh oblik spolnega izkoriščanja in nasilja, pa tudi da se bo znotraj OZN vzpostavil učinkovit mehanizem za žvižgače, ki bi omogočal anonimno prijavo kaznivih dejanj, ki jih stori osebje OZN v škodo tako drugega osebja OZN kot lokalnega prebivalstva;

                              (g)

                              naj poudari pomen, ki ga države članice EU pripisujejo usklajevanju svojega delovanja v organih in telesih sistema OZN;

                              (h)

                              naj pozove k celoviti reformi varnostnega sveta OZN, ki bo izboljšala njegovo reprezentativnost na podlagi širokega soglasja, da bi se Varnostni svet lahko hitreje in učinkoviteje odzival na grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter boljše usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN;

                              (i)

                              naj okrepi predvsem prizadevanja za reformo Varnostnega sveta OZN z znatno omejitvijo ali reguliranjem pravice do veta, zlasti v primerih dokazanih vojnih zločinov in hudodelstev zoper človečnost, kadar ta ovira postopek odločanja, ter spremembo njegove sestave, da bi bolje odražala današnji svetovni red, med drugim tako, da bi Evropska unija dobila stalni sedež;

                              (j)

                              naj poziva EU in njene države članice, naj nastopajo enoglasno; naj podpira prizadevanja Evropske službe za zunanje delovanje, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic za večjo uskladitev mnenj v EU in doseganje skupnega stališča EU pri glasovanju, da bi izboljšale povezanost ter verodostojnost EU v OZN;

                              (k)

                              naj ponovno izrazi podporo delu v okviru posebnih postopkov v Svetu OZN za človekove pravice, vključno s posebnimi poročevalci, ter drugih tematskih in nacionalnih mehanizmov na področju človekovih pravic ter naj pozove vse države pogodbenice OZN, naj povabijo vse posebne poročevalce, naj jih obiščejo;

                              (l)

                              naj podpre vzpostavitev odprtih in vključujočih medvladnih priprav pod okriljem generalne skupščine OZN na vrh OZN leta 2020 ob 75. obletnici ustanovitve OZN, v okviru katerih bi se preučili celoviti reformni ukrepi za prenovo in okrepitev Združenih narodov;

                              (m)

                              naj se zavzame za ustanovitev parlamentarne skupščine Združenih narodov v sistemu OZN, da bi povečali demokratični značaj, demokratično odgovornost in preglednost globalnega upravljanja ter omogočili boljše sodelovanje državljanov pri dejavnostih OZN, zlasti pa da bi prispevali k uspešnemu izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

                        Mir in varnost

                              (n)

                              naj pozove EU in OZN, naj vsakokrat, ko sta ogrožena mir in varnost, sprejmeta ukrepe, ki se dopolnjujejo in medsebojno krepijo; naj vzpostavi strukturirano politično sodelovanje med EU in OZN;

                              (o)

                              naj spodbuja večjo zavezanost držav članic miru in varnosti tako na mednarodni kot na notranji ravni; naj podpre generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi se OZN bolj vključila v mirovna pogajanja; naj pozove OZN, naj njene prednostne naloge postanejo preprečevanje konfliktov, mediacija in iskanje političnih rešitev konfliktov, obenem pa naj se posveti njihovim temeljnim vzrokom in glavnim dejavnikom; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj poveča podporo držav članic operacijam OZN za ohranjanje in izgradnjo miru, zlasti s prispevanjem osebja in opreme, in naj okrepi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj zagotovi boljšo prepoznavnost te podpore in prispevkov; naj zagotovi, da imajo vse operacije Združenih narodov za ohranjanje in izgradnjo miru tudi pristojnosti na področju človekovih pravic ter ustrezno osebje za izvajanje te naloge;

                              (p)

                              naj okrepi sodelovanje z OZN v okviru strateškega partnerstva za ohranjanje miru in krizno upravljanje; naj spodbuja sodelovanje med EU in OZN glede reforme varnostnega sektorja; naj pozove OZN k večji verodostojnosti in preglednosti operacij za ohranjanje miru, ki naj ju doseže z vzpostavitvijo in utrditvijo učinkovitih mehanizmov za preprečevanje možnih zlorab s strani osebja OZN ter za to, da v primeru zlorab osebje odgovarja zanje; naj sprejme večstranski pristop, ki bi se uporabljal v celotnem postopku misij; naj izboljša sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, da bi jim zagotovili zaščito in pomoč; naj zagotovi, da bodo naloge za ohranjanje miru temeljile na zaščiti civilistov; naj okrepi podporo lokalnim akterjem s krepitvijo vloge najranljivejših skupin kot akterjev sprememb ter naj ustvari prostor za njihovo vključevanje v vse faze humanitarnega dela in dejavnosti za izgradnjo miru; naj pozove OZN, naj zmanjša skupni vpliv operacij OZN za ohranjanje miru na okolje ter doseže večjo stroškovno učinkovitost, zaščito in varnost tako za enote kot za civiliste v državah gostiteljicah;

                              (q)

                              naj opozarja, da se je na svetovne in regionalne grožnje ter skupne svetovne probleme treba odzvati hitreje in ukrepati na ravni celotne mednarodne skupnosti; naj poudari, da kadar država ni zmožna ali pripravljena izpolniti svoje odgovornosti zaščititi, ta postane odgovornost mednarodne skupnosti, vključno z vsemi stalnimi članicami Varnostnega sveta OZN ter ob sodelovanju vseh držav v vzponu in držav v razvoju, kot tudi da se tisti, ki kršijo mednarodno pravo, ustrezno kazensko preganjajo; naj okrepi zmogljivosti modrih čelad; naj pozove EU, da države v vzponu in države v razvoju spodbuja k sodelovanju z mednarodno skupnostjo, kadar ta sprejme ukrepe v skladu s svojo odgovornostjo zaščititi;

                              (r)

                              naj pozdravi sodelovanje med EU, OZN in drugimi medvladnimi organizacijami, kot je tristransko sodelovanje med Afriško unijo, EU in OZN, ki je pomemben instrument za okrepitev multilateralizma in globalnega upravljanja ter za zagotavljanje pomoči osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ki hkrati zagotavlja spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter naj EU, OZN in Afriško unijo pozove k usklajenemu prizadevanju za krepitev zmogljivosti na teh področjih;

                              (s)

                              naj še naprej zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in načela odgovornosti zaščititi ter pomembno vlogo OZN pri njunem izvajanju; naj še okrepi vlogo načela odgovornosti zaščititi kot pomembnega načela pri delu držav članic OZN na področjih reševanja konfliktov, človekovih pravic in razvoja; naj še naprej podpira prizadevanja za nadaljnje izvajanje načela odgovornosti zaščititi in OZN podpira pri tem, da bi tudi v prihodnje imela pomembno vlogo pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi se spoštovali človekove pravice, pravna država in mednarodno humanitarno pravo; naj spomni na zavezo EU, da bo izvajala odgovornost zaščititi ter preprečevala in ustavila kršenje človekovih pravic v vseh primerih zločinov;

                              (t)

                              naj uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, da bi povečal skladnost ukrepov državnih in nedržavnih akterjev z mednarodnim humanitarnim pravom; naj podpira prizadevanja pod vodstvom Mednarodnega odbora Rdečega križa za vzpostavitev učinkovitega mehanizma za povečanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom;

                              (u)

                              naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe, s katerimi bi premagali in zatrli teroristične organizacije, zlasti Daiš/ISIS, ki pomenijo jasno grožnjo za regionalno in mednarodno varnost; naj sodeluje z Generalno skupščino in Varnostnim svetom OZN pri boju proti financiranju terorizma, pri čemer naj upošteva priporočilo Parlamenta z dne 1. marca 2018 (3), pri vzpostavitvi mehanizma za prepoznavanje teroristov in terorističnih organizacij ter krepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, da bi podprl Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov za kriminal in pravico pri vzpostavitvi in začetku delovanja Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF), ki naj temelji na pobudi Global Initiative against Transnational Organised Crime; naj okrepi skupna prizadevanja EU in OZN pri boju proti temeljnim vzrokom terorizma, zlasti pri boju proti hibridnim grožnjam ter razvoju raziskav in krepitvi zmogljivosti za kibernetsko obrambo; naj pri oblikovanju, izvajanju in razvijanju pristopov za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov uporabi obstoječe pobude lokalnih partnerjev; naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, ki potekata prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpira ukrepe za krepitev odpornosti skupnosti, ki so izpostavljene radikalizaciji, med drugim tudi z obravnavanjem ekonomskih, socialnih, kulturnih in političnih vzrokov, ki so do radikalizacije pripeljali; naj poveča učinkovitost mednarodnega policijskega, pravnega in pravosodnega sodelovanja v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu; naj spodbuja izobraževanje kot orodje za preprečevanje terorizma; naj podpira boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o krepitvi zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim bojevnikom in nasilnemu ekstremizmu;

                              (v)

                              naj si prizadeva za večjo večstransko zavezanost iskanju trajnih političnih rešitev za sedanje konflikte na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj še naprej podpira vlogo EU na humanitarnem področju; naj mednarodno skupnost pozove k nadaljnjemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči; naj zagotovi, da bodo odgovorni za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah kazensko preganjani, ter naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj vztraja, da je edini način, s katerim bi dosegli mir v Siriji, politični proces, ki ga bo vodila Sirija sama in bo namenjen organizaciji svobodnih in poštenih volitev, ki jih bo omogočila in spremljala OZN ter bodo temeljile na novi ustavi; naj poudari, da je mogoče vključujoče premirje po vsej državi in vzajemno sprejemljivo mirno rešitev sirske krize doseči pod okriljem OZN ter, kot je navedeno v ženevskem sporočilu iz leta 2012 in resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015), s podporo posebnega odposlanca OZN za Sirijo; naj mednarodno skupnost pozove, naj po svojih najboljših močeh odločno obsodi odgovorne za vojne zločine in hudodelstva zoper človečnost, storjene med konfliktom v Siriji; naj podpre poziv generalnega sekretarja OZN k vzpostavitvi nove nepristranske in neodvisne skupine, ki bo ugotovila, kdo je odgovoren za napade s kemičnim orožjem v Siriji, saj je brez takega organa tveganje, da pride do vojaškega stopnjevanja, večje; naj podpre pobudo OZN za mirovni načrt v Jemnu in nujno začne reševati sedanjo humanitarno krizo; naj pozove vse strani k spoštovanju človekovih pravic in svoboščin vseh jemenskih državljanov ter poudari, da je treba z vključujočim dialogom med Jemenci doseči sporazumno politično rešitev;

                              (w)

                              naj zagotovi, da bo generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU pripravila vse pozitivne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita;

                              (x)

                              podpre prizadevanja OZN za pravično in trajno rešitev konflikta v Zahodni Sahari na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe in v skladu z ustreznimi resolucijami Združenih narodov;

                              (y)

                              naj tudi v prihodnje obravnava glavne varnostne grožnje v Sahelu, Sahari ter regijah Čadskega jezera in Afriškega roga, da bi odpravili teroristično grožnjo, ki jo predstavljajo pripadniki Isila/Daiša in Al Kaide ter Boko Haram ali druge povezane teroristične skupine;

                              (z)

                              naj podpira jedrski sporazum med Iranom ter članicami Varnostnega sveta in Nemčijo kot pomemben uspeh mednarodne diplomacije in zlasti diplomacije EU ter še naprej vrši pritisk na ZDA, da zagotovijo njegovo izvajanje v praksi;

                              (aa)

                              naj, glede na kršitve mednarodnega prava v Gruziji, Ukrajini in Moldaviji, še naprej poziva k polnemu spoštovanju suverenosti, mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti teh območij; naj podpira in oživi diplomatska prizadevanja za mirno in trajnostno rešitev teh sedanjih in zamrznjenih konfliktov; naj mednarodno skupnost pozove k celovitemu izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima;

                              (ab)

                              naj podpre pogovore med Severno in Južno Korejo in prizadevanja za denuklearizacijo Korejskega polotoka; naj pozove vse vpletene mednarodne akterje, naj na podlagi dialoga dejavno in pozitivno prispevajo k temu cilju;

                              (ac)

                              naj pozove generalno skupščino OZN in Varnostni svet OZN k razpravi o napetih razmerah v Južnokitajskem morju, da bi vse udeležene strani spodbudili, da se sestanejo in zaključijo pogajanja o kodeksu ravnanja;

                        Agenda za ženske, mir in varnost

                              (ad)

                              naj pozove vse države članice, naj še naprej podpirajo in izvajajo osem zgoraj navedenih, ki sestavljajo agendo za ženske, mir in varnost, ter usmerjajo delo v doseganje polne enakosti spolov in zagotovitev krepitve sodelovanja, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do obnove po konfliktu, obenem pa uporabljajo pristop, ki je osredotočen na žrtve, da bi zmanjšale nadaljnjo škodo ženskam in dekletom, ki jih je konflikt neposredno prizadel;

                              (ae)

                              naj opozori, da je sodelovanje žensk v mirovnih procesih še vedno eden najmanj izpolnjenih vidikov agende za ženske, mir in varnost, čeprav so ženske glavne žrtve varnostnih, političnih in humanitarnih kriz; naj poudari, da ni dosežen glavni cilj resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, tj. zaščititi ženske in bistveno povečati njihovo udeležbo v postopkih oblikovanja politike in odločanja; naj opomni, da je enakost žensk in moških temeljno načelo Evropske unije in njenih držav članic, spodbujanje enakosti pa eden od glavnih ciljev Unije; naj še naprej spodbuja enakost in nediskriminacijo žensk in moških ter dejavno spodbuja podporo nadaljnjim ukrepom proti kršenju pravic LGBTI; naj najranljivejše osebe vključuje na vse ravni odločanja in v vse postopke;

                              (af)

                              naj opozori, da so zaradi oboroženih konfliktov tako moški kot ženske v ranljivem položaju, vendar ženskam grozi večje tveganje, da postanejo žrtve ekonomskega in spolnega izkoriščanja, prisilnega dela, razselitve, pridržanja in spolnega nasilja, kot je posilstvo, ki se uporablja kot vojna taktika in pomeni vojni zločin; naj zagotovi varno zdravniško pomoč v primerih posilstva v vojni; naj pozove h krepitvi zaščite mladoletnikov, žensk, deklet in starejših v konfliktnih razmerah, zlasti v zvezi s spolnim nasiljem ter otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami, pa tudi zaščite žrtev med moškimi in dečki, katerih dejansko število na konfliktnih območjih je po podatkih SZO in mednarodnih študij (4) močno podcenjeno; naj vse države članice OZN pozove, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč prebivalstvu na konfliktnih območjih;

                              (ag)

                              naj pozove OZN, naj vzpostavi učinkovite postopke za sporočanje pomislekov ali predložitev dokazov o zlorabah, goljufijah, korupciji in kršitvah, povezanih z dejavnostmi vojaškega in civilnega osebja OZN na mirovnih misijah, ter za pravočasno obravnavo teh primerov v obliki posebnih preiskav; naj nujno spremeni dejstvo, da so trenutno pravni ukrepi glede domnevnih zlorab povsem prostovoljni in odvisni od države, ki je zagotovila enote; naj nujno in nemudoma obravnava vse vidike poročila Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o oceni izvrševanja in pomoči za izboljšanje položaja v zvezi s spolnim izkoriščanjem ter zlorabo s strani osebja Združenih narodov in povezanega osebja v operacijah za ohranjanje miru ter naj storilce kaznuje; naj brez odlašanja in najstrožje preišče, preganja in kaznuje vse vojaško in civilno osebje, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja; naj spodbudi dodatno usposabljanje osebja OZN za ohranjanje miru na podlagi mednarodnega protokola o dokumentiranju in preiskovanju spolnega nasilja v konfliktih, da bi se povečala raven strokovnega znanja o vprašanjih spolnega nasilja;

                              (ah)

                              naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN, zlasti operacije za ohranjanje miru, humanitarne operacije ter postopke obnove po konfliktu in sprave; naj oblikuje kazalnike in uvede orodja za spremljanje, s katerimi bi se meril napredek v zvezi s sodelovanjem žensk pri izgradnji miru in varnosti, tudi v operacijah za ohranjanje miru, ter zagotovila odgovornost, zagotovi pa naj tudi učinkovito sodelovanje s skupnostmi ter izboljšanje kulture in obnašanja, kar je v skladu s skupino na visoki ravni generalnega sekretarja OZN za krepitev ekonomske vloge žensk; naj zagotovi, da bodo na voljo ustrezna finančna sredstva za izvajanje agende za ženske, mir in varnost in da bodo z njenim izvajanjem ženske osrednji element vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, vključno z naraščajočim nasilnim ekstremizmom, preprečevanjem konfliktov in mediacijo, humanitarnimi krizami, revščino, podnebnimi spremembami, migracijami, trajnostnim razvojem, mirom in varnostjo;

                              (ai)

                              naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali zlorabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpre vlogo delovne skupine OZN o otrocih v oboroženih konfliktih, da bi se povečala podpora pravicam mladih, ki jih je prizadela vojna, ter kampanjo OZN „Otroci, ne vojaki“, katere cilj je preprečiti novačenje in uporabo otrok v konfliktih s strani vladnih oboroženih sil in nedržavnih akterjev;

                              (aj)

                              naj še naprej sodeluje z OZN pri spremljanju in učinkovitem izvajanju pobude Spotlight za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti;

                        Preprečevanje konfliktov in mediacija

                              (ak)

                              naj v skladu s prednostnimi nalogami posebnih političnih misij OZN in orodji v okviru Sklada za izgradnjo miru zagotovi vse potrebno za proaktivno podporo prednostnim nalogam generalnega sekretarja OZN na področju preprečevanja konfliktov in mediacije (5), na primer ustanovitvi svetovalnega odbora na visoki ravni za mediacijo; naj zagotovi, da bosta preprečevanje konfliktov in mediacija temeljila na človekovih pravicah;

                              (al)

                              naj okrepi operativni vidik prednostnih nalog EU in OZN na področju preprečevanja in zmanjševanja konfliktov, tudi z zagotovitvijo razpoložljivosti izkušenih mediatorjev in svetovalcev za mediacijo, vključno z odposlankami in visokimi uradnicami, ter zagotovi učinkovitejše usklajevanje političnih, humanitarnih, varnostnih in razvojnih orodij OZN;

                              (am)

                              naj upošteva, da so ženske očitno premalo zastopane pri mirovnih pogovorih, na katerih se sprejemajo ključne odločitve glede obnove in upravljanja po konfliktu, kljub dejstvu, da se z vidnejšo vlogo žensk pri mirovnih procesih verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 2 leti, poveča za 20 %, verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 15 let, pa za 35 %;

                              (an)

                              naj odločno podpre agendo za mlade, mir in varnost ter njen cilj večjega upoštevanja mladih pri odločanju na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni; naj v zvezi s tem podpre vzpostavitev mehanizmov, s katerimi bi mladi dobili možnost, da plodno sodelujejo pri mirovnih procesih;

                              (ao)

                              naj še naprej krepi sodelovanje med EU in OZN pri razvoju instrumentov za obravnavo ponavljajoče se težave nasilja v zvezi z volitvami, med drugim na podlagi izkušenj, ki so jih poslanci Evropskega parlamenta pridobili na misijah za opazovanje volitev, in pogovorov s političnimi strankami pred parlamentarnimi volitvami, da bi zagotovili večjo verodostojnost volitev v državah, ki želijo okrepiti svoje demokratične postopke, pa tudi poslali jasno sporočilo tistim, ki želijo zlorabiti sistem;

                              (ap)

                              naj opomni, da EU znatno prispeva (prek instrumentov za zunanje financiranje) v sistem OZN, med drugim na področjih svetovnega miru, pravne države, človekovih pravic in razvojne agende;

                              (aq)

                              naj odločno podpre predloge generalnega sekretarja za povečanje učinkovitosti razvojnega sistema OZN ter v zameno za večjo učinkovitost, preglednost in odgovornost oblikuje podporno stališče glede predlaganega dogovora o financiranju;

                        Neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in razorožitev

                              (ar)

                              naj sistematično podpira vse ukrepe OZN v zvezi z razorožitvijo, krepitvijo zaupanja, neširjenjem in preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje, vključno z razvojem, proizvodnjo, pridobivanjem, kopičenjem zalog, zadrževanjem, prenosom in uporabo kemičnega orožja s strani države pogodbenice ali nedržavnega akterja;

                              (as)

                              naj izrazi zaskrbljenost zaradi slabljenja obstoječega sistema nadzora nad oborožitvijo in razoroževanja ter povezanih pravnih instrumentov; naj podpre vsa prizadevanja, da bi ponovno okrepili agendo za nadzor nad orožjem in razoroževanje, vključno s ponovno oživitvijo Konference o razorožitvi; naj spodbuja neširjenje jedrskega orožja v okviru postopka pregleda v letu 2020 in podpre takojšen začetek uporabe Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj si prizadeva za izvrševanje Konvencije o kemičnem orožju; naj ponovno potrdi zavezanost ciljem te konvencije, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej; naj okrepi Organizacijo za prepoved kemičnega orožja in njeno delo, tako da zagotovi, da ima za izpolnjevanje svojih ciljev na voljo ustrezna finančna sredstva in osebje; naj zagotovi, da so v primerih domnevne uporabe kemičnega orožja storilci kazensko preganjani; naj v okviru obstoječih mehanizmov za nadzor nad oborožitvijo in instrumentov za razorožitev zagotovi odgovornost za kršitve pogodb o razoroževanju in nadzoru nad oborožitvijo; naj podpre pogodbo o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je leta 2017 podprlo 122 držav članic OZN, ter si prizadeva za to, da bi to pogodbo podpisale in ratificirale vse države članice OZN; naj nujno pospeši jedrsko razoroževanje tako na regionalni kot svetovni ravni z upoštevanjem resolucije Parlamenta z dne 27. oktobra 2016 (6), v kateri je pozval vse države članice EU, naj podprejo konferenco Združenih narodov, kjer bi se pogajali o pravno zavezujočem instrumentu za prepoved jedrskega orožja; naj podpira prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči, da bi razvijali, proizvajali, pridobivali ali prenašali orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme; naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju;

                              (at)

                              naj dosledno izvaja Pogodbo o trgovini z orožjem, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej;

                              (au)

                              naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva ter nezakoniti trgovini z njima, vključno z osebnim in lahkim orožjem, zlasti tako, da razvije sistem za sledenje orožju; naj spodbuja države članice OZN k dejavnemu prizadevanju za globalno razorožitev in preprečevanje oboroževalnih tekem;

                              (av)

                              naj nameni posebno pozornost tehnološkemu napredku na področju oboroževanja v robotiki, zlasti oboroženim robotom in brezpilotnim zrakoplovom ter njihovi skladnosti z mednarodnim pravom; naj vzpostavi pravni okvir za brezpilotne zrakoplove in oborožene robote v skladu z obstoječim mednarodnim humanitarnim pravom, da bi preprečili zlorabo te tehnologije v nezakonitih dejavnostih državnih ali nedržavnih akterjev; naj podpre začetek učinkovitih pogajanj o prepovedi brezpilotnih zrakoplovov in oboroženih robotov, s katerimi je mogoče izvesti napade brez človeškega posredovanja; naj spodbuja pravni okvir na podlagi OZN, ki strogo določa, da je treba pri uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov spoštovati mednarodno humanitarno pravo in pravo na področju človekovih pravic; naj odločno obsodi vsesplošne zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega humanitarnega prava; naj pozove k večjemu varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh razsežnostih njihovega izražanja, tudi v okviru novih tehnologij; naj si prizadeva za mednarodno prepoved orožnih sistemov brez človeškega nadzora nad uporabo sile, kar je Parlament že večkrat zahteval, ter naj v okviru priprav na ustrezne seje na ravni OZN nujno oblikuje in sprejme skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih ter na ustreznih forumih nastopa enotno in deluje v skladu s tem;

                              (aw)

                              naj spodbuja vse države članice OZN k podpisu in ratifikaciji Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju;

                              (ax)

                              naj si s sklicevanjem na resolucijo skupščine OZN za okolje UNEP/EA.3/Res.1 in resolucijo Sveta OZN za človekove pravice št. 34/20 prizadeva za razjasnitev in razvoj obveznosti v pokonfliktnih razmerah za namen čiščenja in obvladovanja kontaminacije po uporabi orožja z osiromašenim uranom ter za pomoč skupnostim, ki jih je uporaba prizadela;

                        Človekove pravice, demokracija in pravna država

                              (ay)

                              naj opozori, da so človekove pravice nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane; naj pozove EU in OZN, naj ne le odločno obsodita zaskrbljujoč svetovni trend marginalizacije in zanikanja človekovih pravic in demokracije, da bi zaustavili morebitne negativne trende, vključno glede prostora, namenjenega civilni družbi, temveč po potrebi tudi učinkovito uporabita razpoložljive pravne instrumente, zlasti člen 2 pridružitvenih sporazumov med EU in tretjimi državami; naj pozove vse države članice OZN, naj ratificirajo in učinkovito izvajajo vse glavne konvencije OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN proti mučenju in izbirnim protokolom k njej ter izbirnima protokoloma k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavljata pritožbene in preiskovalne mehanizme, ter naj izpolnjujejo obveznosti poročanja iz teh instrumentov in zavezo k sodelovanju v dobri veri v mehanizmih OZN na področju človekovih pravic; naj opozori na nasprotovanje zagovornikom človekovih pravic in demokratizacije po svetu;

                              (az)

                              naj zagotovi, da bodo reforme na področju človekovih pravic še naprej v celoti vključene v tri stebre reforme OZN; naj podpre vključitev razsežnosti človekovih pravic v delo Združenih narodov;

                              (ba)

                              naj spodbuja svobodo deistov in teistov, pa tudi ljudi, ki se štejejo za ateiste, agnostike, humaniste in svobodomislece;

                              (bb)

                              naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k večjim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpira delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala, da je Isil/Daiš nad verskimi in drugimi manjšinami izvedel genocid, in da se primeri domnevnih hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

                              (bc)

                              naj spodbudi Svet OZN za človekove pravice, naj nadzira spoštovanje človekovih pravic v svojih državah članicah, da ne bi ponavljali napak, kot je podelitev članstva hudim kršiteljicam človekovih pravic in državam, ki sprejemajo antisemitska politična stališča;

                              (bd)

                              naj spodbudi vse države članice OZN, da svojim državljanom zagotovijo, da se lahko brez diskriminacije v celoti vključijo v politične, socialne in ekonomske postopke – vključno s svobodo veroizpovedi ali prepričanja;

                              (be)

                              naj pozove vse nacionalne in mednarodne organe k čim hitrejšemu sprejetju zavezujočih instrumentov, namenjenih učinkovitemu varstvu človekovih pravic, ter zagotovitvi, da bodo v celoti izvrševali vse nacionalne in mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih pravil; naj ponovno poudari pomembno vlogo Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove k vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice;

                              (bf)

                              naj izrazi obžalovanje, da so se ZDA odločile, da izstopijo iz Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori na sodelovanje EU v njem in njeno podporo temu nepogrešljivemu organu za človekove pravice ter poziva administracijo ZDA, naj ponovno premisli o svoji odločitvi;

                              (bg)

                              naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme;

                              (bh)

                              naj skupaj z vsemi državami članicami OZN spoštuje svobodo izražanja, kot je navedena v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, in naj poudari pomen svobodnega tiska in medijev v zdravi družbi ter vloge vsakega državljana v njej; naj poudari, kako pomembni so medijska svoboda, pluralizem, neodvisnost medijev in varnost novinarjev za spopadanje z novimi izzivi; naj začne razpravo, s katero bi se poiskalo pravo ravnovesje med varovanjem svobode medijev in svobode izražanja ter bojem proti lažnim informacijam; naj si prizadeva za zaščito novinarjev, ki se ukvarjajo s primeri korupcije in katerih življenje je v nevarnosti;

                              (bi)

                              naj bo še naprej trdno zavezan spodbujanju odprave smrtne kazni po vsem svetu; naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni; naj pozove k moratoriju na uporabo smrtne kazni in si še naprej prizadeva za njeno ukinitev po vsem svetu; naj obsodi dejstvo, da se smrtna kazen vse pogosteje uporablja za kazniva dejanja, povezana z drogami, ter pozove, naj se uporaba smrtne kazni in usmrtitve po hitrem postopku kot kazen za tovrstna dejanja prepove;

                              (bj)

                              naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN; naj pozove k izkoreninjenju vsega nasilja nad ženskami in dekleti ter njihove diskriminacije, tudi z upoštevanjem diskriminacije na podlagi spolne identitete; naj zagovarja in varuje pravice LGBTI ter poziva k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki kriminalizira ljudi na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; naj spodbuja Varnostni svet, da še naprej obravnava in krepi pravice LGBTI;

                              (bk)

                              naj okrepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in mednarodnega kazenskega pravosodja, da bi spodbujali odgovornost in odpravili nekaznovanje; naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču zagotovi odločno diplomatsko, politično in finančno podporo; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta pridružijo temu sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pozove tiste, ki odstopajo od Mednarodnega kazenskega sodišča, naj spremenijo svojo odločitev; naj podpre Mednarodno kazensko sodišče, ki je ključna institucija za kaznovanje storilcev in pomoč žrtvam pri doseganju pravice, ter naj spodbudi okrepljen dialog in sodelovanje med Mednarodnim kazenskim sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN;

                              (bl)

                              naj odločno obsodi sodno nadlegovanje, pridržanje, umore, grožnje in ustrahovanje, s katerimi se srečujejo zagovorniki človekovih pravic po svetu, ker legitimno opravljajo svoje delo na področju človekovih pravic; naj spodbuja mednarodna prizadevanja in pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic, da bodo lahko opravljali svoje delo; naj sprejme politiko, s katero bi sistematično in odločno obsodili umore zagovornikov človekovih pravic in vse poskuse nasilja, pregona, groženj, nadlegovanja, izginotja, aretacij in samovoljnega pripora, uperjene proti njim; naj obsodi tiste, ki ta grozodejstva izvajajo ali dopuščajo, ter okrepi javno diplomacijo, s katero bi polno podprli zagovornike človekovih pravic; naj poudari, da so zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe med glavnimi akterji na področju trajnostnega razvoja; naj pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; naj prizna, da se zagovorniki okoljskih in zemljiških pravic ter pravic domorodnih ljudstev spopadajo z vse hujšimi grožnjami;

                              (bm)

                              naj si ob upoštevanju evropskega pravnega reda na področju boja proti korupciji prizadeva za spodbujanje ukrepov proti korupciji in okrepitev njihove vključenosti v programe Združenih narodov;

                              (bn)

                              naj zahteva od EU in njenih držav članic, da s partnericami izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, in pri tem pozove vse države, tudi države članice EU, naj oblikujejo in izvajajo nacionalne akcijske načrte, s katerimi bodo podjetja obvezana, da zagotovijo spoštovanje človekovih pravic; naj ponovno pozove EU in njene države članice, naj se dejavno in konstruktivno ter čim prej vključijo v oblikovanje pravno zavezujočega mednarodnega instrumenta, ki bo v mednarodnem pravu o človekovih pravicah urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, da se zagotovi preprečevanje in preiskovanje kršitev človekovih pravic ter povrnitev škode in dostop do pravnih sredstev v primeru takšnih kršitev; naj podpre zavezujočo pogodbo OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, da bi se zagotovila odgovornost podjetij; naj v zvezi s tem pozdravi delo, ki ga je opravila delovna skupina OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter opozori OZN ter EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo, da bi pospešile ta pogajanja in odpravile preostale pomisleke EU;

                              (bo)

                              naj okrepi svoja prizadevanja v okviru Mednarodnega združenja za prepoved trgovine z izdelki za mučenje, ki ga je skupaj s regionalnimi partnerji ustanovila EU; naj vzpostavi mednarodni sklad za pomoč državam pri oblikovanju in izvajanju zakonodaje o prepovedi izdelkov, ki bi se lahko uporabljali za mučenje in smrtno kazen; naj podpre vzpostavitev mednarodnega instrumenta za prepoved trgovine s takimi izdelki na podlagi izkušenj iz Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o tem vprašanju;

                              (bp)

                              naj zagotovi, da imajo ženske dostop do načrtovanja družine in celotnega nabora javnih ter splošnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, vključno s sodobno kontracepcijo ter varnim in zakonitim splavom; naj poudari, da so univerzalen dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega, in z njim povezane pravice, temeljna človekova pravica, in se s tem zoperstavi svetovni prepovedi financiranja nevladnih organizacij, ki svetujejo o splavu („global gag rule“), ki jo je vlada ZDA znova uvedla v začetku leta 2017;

                              (bq)

                              naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih razmerah v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

                              (br)

                              naj upošteva, da so Romi ena najbolj diskriminiranih manjšin na svetu in da se diskriminacija v več državah še zaostruje; naj opomni, da Romi živijo na vseh celinah, zaradi česar je to svetovno vprašanje; naj pozove OZN, naj imenuje posebnega poročevalca za romska vprašanja, da bi ljudi ozavestili in zagotovili, da bodo programi OZN dosegli tudi Rome;

                              (bs)

                              naj pozove države članice OZN, tudi države članice EU, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti;

                        Globalna dogovora o migracijah in beguncih

                              (bt)

                              naj v celoti podpre prizadevanja pod vodstvom OZN, da se na podlagi Newyorške deklaracije za begunce in migrante iz septembra 2016 skleneta globalna dogovora o migracijah in beguncih ter s tem oblikuje učinkovitejši mednarodni odziv na to vprašanje ter povezani postopek za oblikovanje ureditve globalnega upravljanja, za izboljšanje usklajevanja glede mednarodnih migracij, človeške mobilnosti, obsežnih tokov beguncev in dolgotrajnih razmer z velikim številom beguncev ter za vzpostavitev trajnih rešitev in pristopov za jasno opredelitev, kako pomembno je varstvo pravic beguncev in migrantov; poziva države članice EU, naj skupaj sprejmejo tako stališče ter dejavno zagovarjajo in pospešijo pogajanja o teh pomembnih vprašanjih; naj opozori, da cilji trajnostnega razvoja iz agende OZN do leta 2030 priznavajo, da načrtovane in dobro vodene migracijske politike lahko pomagajo doseči trajnostni razvoj in vključujočo rast, pa tudi zmanjšanje neenakosti znotraj držav in med njimi;

                              (bu)

                              naj si prizadeva za ambiciozne in uravnotežene določbe, ki bodo omogočile učinkovitejše mednarodno sodelovanje ter pravičnejšo in bolj predvidljivo svetovno delitev odgovornosti v zvezi z migracijskimi tokovi in prisilno razselitvijo, s čimer se bo zagotovila ustrezna podpora beguncem po vsem svetu;

                              (bv)

                              naj podpre vsa prizadevanja za zagotovitev trdne in trajnostne pomoči državam v razvoju, ki gostijo veliko beguncev, ter zagotovitev, da se beguncem ponudijo trajne rešitve, vključno s tem, da postanejo samozadostni in da se vključijo v skupnosti, v katerih živijo; naj opomni, da izvajanje globalnega dogovora pomeni edinstveno priložnost, da se okrepi povezanost med politikami humanitarne pomoči in razvojnimi politikami;

                              (bw)

                              naj zagotovi, da bosta globalna dogovora osredotočena na ljudi in temeljila na človekovih pravicah ter zagotovila dolgoročne, trajnostne in celovite ukrepe, ki bodo koristili vsem vpletenim stranem; naj nameni posebno pozornost migrantom v ranljivih položajih, kot so otroci, ogrožene ženske, žrtve trgovine z ljudmi in invalidi ter druge ogrožene skupine, vključno s skupnostjo LGBTI, pri čemer naj poudari, da je migracijsko politiko pomembno oblikovati s presečnega vidika, da bi ustrezala njihovim posebnim potrebam; naj poudari, da je treba v celoti izoblikovati prenovljen in horizontalen vidik spola za skupen mednaroden odziv na begunce, ki bo obravnaval posebne potrebe žensk po zaščiti, vključno z bojem proti nasilju nad ženskami, ter ki bo izboljšal zmožnosti, znanja in spretnosti žensk na področju obnove in sprave; naj pozove države članice OZN, naj se samostojno zavežejo spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in deklet kot osrednjega elementa globalnega dogovora, v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 5;

                              (bx)

                              naj se zavzame za večja prizadevanja za preprečevanje nedovoljenih migracij ter boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti tako, da bi se s pravočasno in učinkovito izmenjavo ustreznih obveščevalnih podatkov borili proti kriminalnim mrežam; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepi sodelovanje s tretjimi državami, da bi izsledili, zasegli in vrnili premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da je pomembno ratificirati in dosledno izvajati Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njena protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku ter za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki;

                              (by)

                              naj zagotovi, da se posebna pozornost nameni begunkam in prosilkam za azil, ki so izpostavljene več oblikam diskriminacije ter so ranljivejše za spolno nasilje in nasilje na podlagi spola tako v državah izvora kot med potovanjem na varnejša ozemlja; naj opozori, da imajo ženske in dekleta, ki zaprosijo za azil, posebne potrebe in skrbi, ki se razlikujejo od moških, zaradi česar mora izvajanje vseh azilnih politik in postopkov upoštevati različnost spolov ter biti prilagojeno posameznikom; naj pozove k okrepitvi sistemov zaščite otrok in podpre konkretne ukrepe, ki so v najboljšem interesu otrok beguncev in migrantov, na podlagi Konvencije o otrokovih pravicah;

                              (bz)

                              naj obravnava razširjeni pojav apatridnosti, ki predstavlja pereč izziv glede človekovih pravic; naj zagotovi, da bo to vprašanje na sedanjih pogajanjih o globalnem dogovoru ustrezno obravnavano;

                              (ca)

                              naj še naprej in še močneje podpira, tudi finančno, Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce pri izvajanju mednarodnega mandata za zaščito beguncev, tudi pred kriminalnimi združbami in posamezniki, ki se v državah izvora in tranzita ukvarjajo s trgovino z ljudmi ter tihotapljenjem ljudi;

                              (cb)

                              naj pomaga državam vzhodnega partnerstva pri reševanju težav, s katerimi se srečujejo zaradi množične prisilne notranje razselitve s konfliktnih območij, ter naj si odločno prizadeva za varstvo in ponovno vzpostavitev pravic razseljenih oseb, vključno s pravico do vrnitve, lastninskimi pravicami in pravico do osebne varnosti;

                              (cc)

                              naj še naprej poudarja, da je izobraževanje deklet in žensk izjemno pomembno za ustvarjanje gospodarskih priložnosti;

                              (cd)

                              naj ponovi resno zaskrbljenost, da je več sto tisoč notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so pobegnili od doma v zvezi z dolgotrajnimi konflikti, še vedno razseljenih, ter ponovno potrdi pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev do varne ter dostojne vrnitve domov;

                              (ce)

                              naj vztraja, da je treba zagotoviti posebno financiranje za udeležbo žensk v mednarodnih postopkih odločanja;

                        Razvoj

                              (cf)

                              naj izvaja ambiciozno agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in 17 ciljev trajnostnega razvoja; naj poudari, da je imela EU vodilno vlogo v procesu, ki je privedel do sprejetja agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe; naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja agende OZN do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe kot pomembnih instrumentov za razvoj; naj zagotovi, da bosta imela EU in OZN še naprej pomembno vlogo pri izvajanju agende OZN do leta 2030, da bi izkoreninili revščino in ustvarili skupno blaginjo, odpravili neenakosti, ustvarili varnejši in pravičnejši svet ter se borili proti podnebnim spremembam in varovali naravno okolje;

                              (cg)

                              naj sprejme konkretne ukrepe za učinkovito izvajanje agende OZN do leta 2030 in vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja kot pomembnih instrumentov za preventivo in trajnostni razvoj; naj spodbuja in podpira države, da prevzamejo odgovornost in pripravijo nacionalne okvire za uresničitev teh 17 ciljev; naj spodbudi države članice OZN, naj svoje proračune preoblikujejo v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; naj ponovno poudari, da je EU še vedno vodilna svetovna donatorka razvojne pomoči, saj zagotavlja 75,7 milijarde EUR, ter spodbudi nadaljnje povečevanje skupne pomoči EU, na kateri temeljijo vztrajna prizadevanja držav članic za spodbujanje miru, blaginje in trajnostnega razvoja po vsem svetu; naj spodbudi države članice OZN, da izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč, in naj pozove k sprejetju čvrstega okvira kazalnikov ter uporabi statističnih podatkov za ocenjevanje razmer v državah v razvoju, spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti; naj si prizadeva za dosego skladnosti politik za razvoj na vseh področjih politike EU, kar je ključno za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, ter naj si tudi na ravni OZN prizadeva za večjo skladnost politik v skladu s ciljem št. 17;

                        Podnebne spremembe in podnebna diplomacija

                              (ch)

                              naj ponovno potrdi zavezanost EU Pariškemu sporazumu, spodbuja vse države članice OZN k njegovi ratifikaciji in učinkovitemu izvajanju ter poudari, da je treba Pariški sporazum izvajati na svetovni ravni in v vseh državah članicah OZN; naj ponovno potrdi potrebo po ambiciozni podnebni politiki EU in pripravljenosti za izboljšanje obstoječih nacionalno določenih prispevkov, tudi prispevkov EU, do leta 2030 ter potrebo po pravočasnem razvoju dolgoročne strategije do leta 2050 in po podpori vseh tovrstnih pobud; naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev ter izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov; naj še poveča ambicioznost glede zmanjšanja emisij in poudari vodilno vlogo, ki jo ima EU v svetu pri podnebnih ukrepih;

                              (ci)

                              naj ponovno poudari, da so podnebni ukrepi med glavnimi prednostnimi nalogami Evropske unije; naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj pozove vse članice OZN, naj spoštujejo Pariški sporazum ter zagotovijo hitro izvajanje sklepov, sprejetih leta 2016 na konferenci OZN o podnebnih spremembah; naj okrepi prizadevanja za ponovno vključitev ZDA v večstransko sodelovanje na področju podnebnih sprememb;

                              (cj)

                              naj bo proaktiven partner vsem državam članicam OZN, da bi spodbudil svetovna partnerstva in sodelovanje pri spopadanju z izzivi, ki jih pomenijo podnebne spremembe, in naj poudarja, da je lahko podnebje izhodišče za diplomatske odnose s partnerji, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, ter tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru;

                              (ck)

                              naj okrepi prizadevanja na področju podnebne diplomacije z oblikovanjem celovite strategije za podnebno diplomacijo EU in vključi podnebne ukrepe v vsa področja zunanjega delovanja EU, tudi v trgovino, razvojno sodelovanje, humanitarno pomoč ter varnost in obrambo, ob upoštevanju dejstva, da okoljsko netrajnosten sistem povzroča nestabilnost; naj oblikuje trdno zavezništvo držav in akterjev, ki bodo še naprej podpirali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na precej pod 2 oC in prispevali k temu cilju, hkrati pa si bodo prizadevali za omejitev segrevanja na 1,5 oC;

                              (cl)

                              naj opozori, da ženske in moški podnebne spremembe doživljajo različno; naj poudari, da so ženske ranljivejše ter se srečujejo z večjimi tveganji in bremeni, in sicer iz različnih razlogov, vključno z neenakim dostopom do virov, izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in zemljiških pravic ter družbenimi in kulturnimi normami; naj poudari, da je to treba ustrezno upoštevati; naj zagotovi, da bodo imele ženske osrednjo vlogo pri iskanju rešitev za prilagajanje podnebnim izzivom in njihovo blažitev, vključno z mednarodnimi podnebnimi pogajanji, da bi se za obravnavanje temeljnih neenakosti oblikovali odzivi, ki bi upoštevali različnost spolov;

                              (cm)

                              naj opozori, da imajo ženske zaradi omejenega dostopa do proizvodnih virov in nadzora nad njimi ter omejenih pravic manj možnosti, da oblikujejo odločitve in vplivajo na politiko, kar je uradno priznano že od 13. konference pogodbenic o podnebnih spremembah (COP 13) na Baliju leta 2007;

                              (cn)

                              naj tesno sodeluje z majhnimi otoškimi in drugimi državami, ki se soočajo z najresnejšimi posledicami podnebnih sprememb, da se zagotovi upoštevanje njihovega glasu in potreb na različnih forumih OZN;

                              (co)

                              naj začne izčrpno javno razpravo z vsemi državami članicami OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve glede predsedniških mandatov po vsem svetu;

                  2.

                  naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji ter v vednost generalni skupščini Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

         (1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 1. marca 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o ustavitvi finančnih virov džihadistov – ukrepanje zoper financiranje terorizma, sprejeta besedila, P8_TA(2018)0059.

         (4)  Svetovna zdravstvena organizacija, World Report on Violence and Health (Svetovno poročilo o nasilju in zdravstvu; Ženeva, 2002), str. 154; Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA), Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict (Dokument za razpravo 2: narava in obseg spolnega nasilja nad moškimi in dečki med oboroženimi konflikti ter razlogi zanj), dokument, predstavljen 26. junija 2008 na raziskovalni seji urada UNOCHA o uporabi spolnega nasilja v oboroženih konfliktih, namenjeni opredelitvi vrzeli v raziskavah za oblikovanje učinkovitejših posredovanj.

         (5)  Kot jih je opredelil v svoji prvi izjavi varnostnemu svetu OZN dne 10. januarja 2017.

         (6)  UL C 215, 19.6.2018, str. 202.


title: Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 25. maja 2020 o likvidnostnih tveganjih, ki izhajajo iz pozivov k doplačilu kritja (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 238/1

      PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
      z dne 25. maja 2020
      o likvidnostnih tveganjih, ki izhajajo iz pozivov k doplačilu kritja
      (ESRB/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,
      ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. Januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Centralni kliring in izmenjave kritij za posle, za katere se ne opravi centralni kliring, pomembno prispevajo k finančni stabilnosti, predvsem z vidika upravljanja tveganja nasprotne stranke. Z večjim obsegom centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in zavarovanja pozicij izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne opravi centralni kliring, se je po finančni krizi leta 2008 pomembno izboljšala odpornost trgov izvedenih finančnih instrumentov. Te reforme – ki jih je vodil Odbor za finančno stabilnost na podlagi dogovorov, sklenjenih na ravni G20 – so pomagale zagotoviti, da nedavni pretresi na finančnih trgih niso povzročili obsežne zaskrbljenosti glede kreditnega tveganja nasprotne stranke. Centralni kliring prav tako maksimira možnosti pobotanja in posledično prihranke likvidnosti, tudi v zvezi s plačili gibljivega kritja, ki mehanično odražajo spremembe tržnih cen.

                  (2)

                  Pretresi na trgih, kot so strmi padci cen sredstev in visoke stopnje tržne nestanovitnosti, se pretvorijo v zvišanje gibljivih kritij in lahko privedejo tudi do znatnih pozivov k plačilu začetnega kritja za pozicije v denarju, vrednostnih papirjih, blagu ali izvedenih finančnih instrumentih. Kritja so bistvena za uspešnost centralne nasprotne stranke (CNS) pri upravljanju tveganja nasprotne stranke in so sestavni del upravljanja tveganj ter podpirajo sistemsko odpornost.

                  (3)

                  Take razmere na trgu bi lahko imele pomembne posledice za upravljanje likvidnosti udeležencev na trgu, njihovo potrebo po financiranju in morda celo za njihovo solventnost, če bi likvidnostni pretresi privedli do sistemske prisilne prodaje sredstev.

                  (4)

                  Na koncu lahko zunanji učinki, ki nastanejo zaradi velikih tržnih gibanj in s tem povezanih pozivov k doplačilu kritja, ogrozijo stabilnost finančnega sistema.

                  (5)

                  Izbruh pandemije COVID-19 in nedavno strmo povečanje nestanovitnosti cene nafte sta med drugim povzročila znatne pozive k doplačilu kritja na trgih s centralnim kliringom in trgih brez centralnega kliringa. Od sredine februarja 2020 so se začetna kritja povečala – znatneje za izvedene finančne instrumente, ki kotirajo na borzi, kot za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) – zaradi večjega obsega poslov in kot odziv modela kritja na možnost večjih prihodnjih izgub zaradi povečane nestanovitnosti na trgu. Poleg tega so CNS izdale pozive in zbrale velike količine gibljivega kritja znotraj dneva, ki pokriva tržna gibanja, pri čemer se pripadajoče izplačilo pogosto zgodi šele naslednje jutro, zaradi česar se likvidnost začasno vodi na računih CNS. Od takrat se je v mesecu marcu beležila znatna rast plačil in prejemov dnevnega gibljivega kritja za dvostranske portfelje.

                  (6)

                  Mnogi klirinški člani so zaznali posebej izrazito rast začetnih kritij in nekateri klirinški člani so morda izkusili povečane likvidnostne omejitve. Vendar ni pri nobeni CNS s sedežem v Uniji prišlo do neplačila. Pozivi k doplačilu kritja so zaradi likvidnostnih omejitev lahko imeli pomemben vpliv na nebančne subjekte, in sicer prek kliringa za stranke ali pri poslih, za katere se centralni kliring ne opravi. V prihodnje bo sposobnost udeležencev na trgu, da pokrijejo pozive k doplačilu kritja, odvisna od prihodnjih ravni nestanovitnosti in trajne odpornosti pri njihovem upravljanju likvidnosti.

                  (7)

                  Na splošno lahko koncentracija na ravni CNS in klirinških članov ter medsebojna povezanost med CNS prek skupnih klirinških članov, ponudnikov likvidnosti, skrbnikov ali nasprotnih strank pri naložbah prav tako pospešita širjenje likvidnostnega tveganja.

                  (8)

                  Tehnični standardi in usmeritve glede antiprocikličnosti (ukrepi za kritje APC), uvedeni v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), so usmerjeni k omejevanju tveganja procikličnosti kritja CNS. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 (4) vsebuje specifikacije glede procikličnosti kritij in zavarovanja, ki jih morajo pristojni nacionalni organi spoštovati. Spremembe uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR), ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta (uredba EMIR v okviru programa REFIT) (5), izboljšujejo transparentnost določanja kritij med CNS in klirinškimi člani, toda taka raven transparentnosti ni razširjena na razmerje med klirinškimi člani in njihovimi strankami.

                  (9)

                  Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji. ESRB bi moral pri uresničevanju svojega mandata prispevati k preprečevanju in zmanjševanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki so povezana z likvidnostjo. ESRB pri opravljanju svojih nalog ocenjuje tveganja za finančni sistem, ki bi lahko nastala zaradi obsežnih pozivov k doplačilu kritja, in predlaga, kako bi ta tveganja lahko zmanjšali.

                  (10)

                  ESRB se zaveda koristi v obliki prihrankov likvidnosti za celotni finančni sistem, ki so povezane z možnostjo večstranskega pobota v okviru centralnega kliringa; ESRB se prav tako zaveda sistemske koristi centralnega kliringa kot ključnega sredstva za krepitev finančne stabilnosti z zagotavljanjem in razvijanjem učinkovitih praks upravljanja kreditnega in likvidnostnega tveganja.

                  (11)

                  ESRB se prav tako zaveda, da ukrepanje na področju politike glede kritij ne sme ogroziti zaščite pred kreditnim tveganjem nasprotne stranke. Nasprotne stranke, vključno s klirinškimi člani CNS in njihovimi strankami, bi morale zagotoviti, da ohranjajo zadostno likvidnost za pravočasno izpolnjevanje pozivov k doplačilu kritja. Vendar je z vidika finančne stabilnosti prav tako koristno zagotoviti, da odločitve CNS glede upravljanja tveganj ne obremenijo po nepotrebnem klirinških članov, strank klirinških članov in drugih nasprotnih strank zaradi prekomernih procikličnih lastnosti ter da s tem nenamerno ne povzročijo pritiskov na likvidnost, ki bi se lahko razvili v težave s solventnostjo. ESRB predvideva, da bodo CNS kot odziv na ta priporočila zagotovile, da bosta njihovo upravljanje tveganj in odpornost ostala zanesljiva ter bosta še naprej ščitila tržne udeležence pred izgubami zaradi neplačila.

                  (12)

                  Cilj priporočil A in D je zagotoviti, da se nenadne in znatne (zato prociklične) spremembe ter učinki naglega padca, povezani z začetnimi kritji (vključno z dodatnimi kritji) in zavarovanjem, omejijo: (i) s strani CNS v razmerju do njihovih klirinških članov; (ii) s strani klirinških članov v razmerju do njihovih strank in (iii) v dvostranskih razmerjih, kjer nastanejo zaradi mehanskega zanašanja na bonitetne ocene ter morebitnih procikličnih notranjih metodologij za kreditno točkovanje. Načrtovanje likvidnosti bi moralo biti karseda predvidljivo in obvladljivo na podlagi omejevanja nepričakovanih in znatnih pozivov k doplačilu kritja. Z razumnimi in izvršljivimi roki za spremembe protokolov za kritja in odbitke bi lahko zagotovili, da se lahko tržni udeleženci nanje prilagodijo na urejen način.

                  (13)

                  Cilj priporočila B je zagotoviti, da CNS pri izvajanju likvidnostnih stresnih testov celovito zajamejo vse dogodke, ki bi jim lahko povzročili primanjkljaj likvidnosti, da bi jih spodbudili k izboljšanju upravljanja odvisnosti od ponudnikov storitev likvidnosti. To bo izboljšalo splošno odpornost trgov, saj obstaja visoka stopnja koncentracije in medsebojne povezanosti med CNS in njihovimi ponudniki storitev likvidnosti ter bi v tem smislu preudarno upravljanje likvidnosti na ravni posamezne CNS izboljšalo upravljanje tveganj s sistemskega in makrobonitetnega vidika.

                  (14)

                  Cilj priporočila C je zagotoviti, da CNS ob ohranjanju finančne odpornosti omejijo asimetričnost plačil gibljivih kritij, ki se zbirajo znotraj enega dne, ter oblikujejo okvire in razporede za kritja tako, da so predvidljivi in preprečujejo prekomerne likvidnostne omejitve za klirinške člane, ki bi lahko privedle do dogodkov neplačila.

                  (15)

                  To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

                  (16)

                  Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so o njih obveščeni naslovniki ter je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      ODDELEK 1

         PRIPOROČILA

         Priporočilo A – omejevanje učinkov naglega padca v povezavi s zahtevami po zavarovanju

                  1.

                  Priporoča se, da si pristojni organi prizadevajo zagotoviti, da CNS v obdobjih hudih pretresov analizirajo izvajanje svojih politik, zahtevanih po členu 28 Delegirane uredbe (EU) št. 153/2013, ter o ugotovitvah poročajo pristojnemu organu.

                  2.

                  Priporoča se, da si pristojni organi ob upoštevanju ugotovitev analiz, opravljenih v skladu s priporočilom A(1), prizadevajo zagotoviti, da v zakonsko dovoljenem obsegu in kolikor je to skladno s finančno odpornostjo CNS:

                              (i)

                              modeli in parametri CNS za določanje zahtev za kritje ter politike in postopki CNS za sprejemanje in vrednotenje zavarovanja in določanje skrbnih odbitkov po nepotrebnem in prekomerno ne povzročijo nenadnih znatnih sprememb, ki vodijo do učinkov strmega padca pri začetnih kritjih, vključno z dodatnimi kritji, in zavarovanju. CNS bi morale zagotoviti, da se v njihovih modelih, parametrih, politikah in postopkih:

                                          a.

                                          uporablja podrobna lestvica za notranje modele kreditnega točkovanja in sprejme progresiven pristop, pri katerem se spremembe zahtev za kritje, vključno z dodatnimi kritji, in ureditve zavarovanja izvedejo tako, da se po nepotrebnem ne zamakne upoštevanje teh znižanj v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj;

                                          b.

                                          sprejme celosten pristop k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami o procikličnosti iz člena 41 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v primeru znižanj bonitetnih ocen.

                              (ii)

                              CNS brez poseganja v člen 49 Uredbe (EU) št. 648/2012 obvestijo pristojne organe, pristojni organi pa obvestijo člane kolegija, ustanovljenega po členu 18 Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar:

                                          a.

                                          zmanjšajo obseg primernega zavarovanja;

                                          b.

                                          bistveno spremenijo odbitke na zavarovanje;

                                          c.

                                          bistveno znižajo omejitve koncentracije, ki se uporabljajo v skladu s členom 42 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013.

                        Kolikor to ne posega v pravočasno izvedbo odločitev o upravljanju tveganj, je treba te informacije zagotoviti dovolj časa pred izvedbo.

                  3.

                  Priporoča se, da zadevni pristojni organi klirinških članov v zakonsko dovoljenem obsegu sodelujejo s klirinškimi člani v okviru tekočega nadzora, da zagotovijo, da klirinški člani z uporabo svojih postopkov za upravljanje tveganj pri zagotavljanju klirinških storitev strankam ne povzročijo nenadnih in znatnih sprememb in učinkov strmega padca pri pozivih k doplačilu kritja in zbiranju kritij – razen če so te nenadne in znatne spremembe in učinki strmega padca neizogibna posledica dogodkov na trgu – in pri praksah zavarovanja v primeru znižanja bonitetnih ocen, ter bistveno ne zmanjšajo zanesljivosti praks upravljanja tveganj, ki so jih sprejeli klirinški člani, ali vplivajo na njihovo odpornost.

                  4.

                  Priporoča se, da si zadevni pristojni organi finančnih nasprotnih strank in nefinančnih nasprotnih strank, ki sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji brez centralnega kliringa, v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da njihovi postopki upravljanja tveganj v primeru znižanj bonitetnih ocen ne povzročijo nenadnih in znatnih sprememb in učinkov strmega padca pri pozivih k doplačilu kritja in zbiranju kritja in pri praksah zavarovanja. To bi lahko dosegli na primer s spodbujanjem nasprotnih strank k:

                              (i)

                              uporabi progresivnega in podrobnega zaporedja pri izvajanju znižanj bonitetnih ocen v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj;

                              (ii)

                              ohranjanju celostnega pristopa k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami iz člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v zvezi z znižanji bonitetnih ocen.

         Priporočilo B – stresni scenarij za ocenjevanje prihodnjih likvidnostnih potreb

                  1.

                  Priporoča se, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pregleda osnutek tehničnih standardov (6), ki ga je pripravil po členu 44(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ter zlasti člen 32(4) tega osnutka tehničnih standardov, da bi vključil določbe, ki bi od CNS zahtevale, da v svoje stresne scenarije po členu 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 vključijo neplačilo katerih koli dveh subjektov, ki CNS zagotavljata storitve in katerih neplačilo bi lahko bistveno vplivalo na stanje likvidnosti CNS.

                  2.

                  Dokler ESMA ne sprejme ukrepov za izpolnjevanje priporočila B(1) in se ne sprejme morebitna ustrezna zakonodaja Unije, se priporoča, da si pristojni organi v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da stresni scenariji po členu 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 vključujejo neplačilo dveh subjektov, ki CNS zagotavljata storitve in katerih neplačilo bi lahko bistveno vplivalo na stanje likvidnosti CNS; med take subjekte bi lahko spadali ponudniki storitev likvidnosti, ponudniki storitev poravnave ali kateri koli drugi ponudniki storitev, katerih neplačilo bi morda lahko vplivalo na stanje likvidnosti CNS.

                  3.

                  Priporoča se, da si pristojni organi v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da korektivni ukrepi CNS za obravnavo primanjkljaja razpoložljivih sredstev za kritje likvidnostnih potreb, ki se ugotovi z uporabo dodatnih stresnih scenarijev, navedenih v priporočilu B(2) ali priporočilu B(1), po uveljavitvi ustrezne zakonodaje Unije ob stresnih razmerah na trgu ne bodo povzročali dodatnega bremena klirinškim članom. Zato bi morali pristojni organi zagotoviti, da bodo CNS poiskale dodatno likvidnost pri drugih virih na trgu.

                  4.

                  Priporoča se, da ESMA v zakonsko dovoljenem obsegu v sodelovanju s pristojnimi organi sodeluje s CNS – in v največji možni meri z zadevnimi organi v tretjih državah – za izvedbo usklajenih likvidnostnih stresnih testov, v katerih se upošteva tudi neplačilo katerih koli dveh subjektov, navedenih v priporočilih B(1) in B(2).

         Priporočilo C – omejevanje likvidnostnih omejitev, povezanih z zbiranjem kritij

                  1.

                  Priporoča se, da si pristojni organi, v zakonsko dovoljenem obsegu in kolikor je to skladno s primernimi praksami upravljanja tveganj in finančno odpornostjo CNS, prizadevajo zagotoviti, da se bodo CNS, kadar izdajajo pozive k doplačilu kritja in zbirajo kritja za omejevanje kreditnih izpostavljenosti, izogibale ustvarjanju nepotrebnih likvidnostnih omejitev za klirinške člane, vključno z zagotavljanjem, da:

                              (i)

                              glede kritij, za katera se izdajo pozivi in ki se zberejo znotraj enega dne, kolikor je to operativno in pravno možno, CNS ločeno prikažejo:

                                          a.

                                          kritje za morebitne izpostavljenosti, vključno z izpostavljenostmi, ki izhajajo iz pozicij, sklenjenih in prenovljenih tisti dan;

                                          b.

                                          kritje za realizirane izpostavljenosti, ki izhajajo iz tržnih gibanj tisti dan in ki bi ga CNS morale zbrati in izplačati isti dan;

                              (ii)

                              če zavarovanje za začetno kritje, ki ga priskrbi klirinški član, presega zahtevano zavarovanje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih na računu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, CNS dajo prednost, kadar je to operativno mogoče, uporabi presežka zavarovanja namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če klirinški član prostovoljno predloži dodatno kritje. Ta postopek bi se moral opraviti na predvidljiv, pregleden in načrtovan način;

                              (iii)

                              CNS zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za klirinške člane, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje.

                  2.

                  Priporoča se, da zadevni pristojni organi klirinških članov spremljajo in, kadar je to nujno, zakonsko dovoljeno in skladno s primernimi praksami upravljanja tveganj in finančno odpornostjo, sodelujejo s klirinškimi člani v okviru tekočega nadzora, da se klirinški člani, kadar izdajajo pozive k doplačilu kritja in zbirajo začetna in gibljiva kritja svojih strank, vključno s finančnimi in nefinančnimi nasprotnimi strankami, da bi omejili kreditne izpostavljenosti, poskušajo izogniti nepotrebnim likvidnostnim omejitvam za stranke. To bi lahko dosegli na primer z zagotavljanjem, da:

                              (i)

                              če stranka zagotovi zadostno začetno kritje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih pri klirinškem članu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, klirinški člani dajo prednost uporabi presežka zavarovanja za začetno kritje namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če stranka prostovoljno predloži dodatno kritje;

                              (ii)

                              klirinški člani zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za stranke, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje.

         Priporočilo D – zmanjšanje procikličnosti pri opravljanju klirinških storitev za stranke in pri poslih financiranja z vrednostnimi papirji

                  1.

                  Priporoča se, da zadevni pristojni organi s sodelovanjem v mednarodnih forumih in organih za določanje standardov, kjer je to primerno, prispevajo k usmerjanju razprave na mednarodni ravni o sredstvih za zmanjšanje procikličnosti praks za kritja in odbitke pri opravljanju storitev za stranke, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki kotirajo na borzi, in izvedenimi finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ter posli financiranja z vrednostnimi papirji, če se zanje opravi centralni kliring ali ne. Ta razprava bi morala biti usmerjena k pripravi globalnih standardov o minimalnih zahtevah za zmanjševanje procikličnosti pri opravljanju teh storitev.

                  2.

                  Če se taki globalni standardi določijo, se priporoča, da Evropska komisija prouči možnost, da predlaga zagotovitev njihovega učinkovanja z zakonodajo Unije.

            ODDELEK 2

         IZVAJANJE

      1.   Opredelitev pojmov

                  1.

                  V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                              (a)

                              „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (b)

                              „CNS“ ima enak pomen kot v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (c)

                              „kliring“ ima enak pomen kot v členu 2(3) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (d)

                              „klirinški član“ ima enak pomen kot v členu 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (e)

                              „izvedeni finančni instrument“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih“ ima enak pomen kot v členu 2(5) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (f)

                              „zadevni pristojni organ“ pomeni pristojni organ, naveden v zakonodajnih aktih, ki so navedeni v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, ter pristojni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 648/2012 in za namene navedenega člena;

                              (g)

                              „finančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (h)

                              „nefinančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(9) Uredbe (EU) št. 648/2012;

                              (i)

                              „stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(15) Uredbe (EU) št. 648/2012.

            2.   Merilo za izvajanje

      Pri izvajanju tega priporočila je treba upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine posameznega priporočila.
      3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

      V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB sporočiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Obvestila je treba poslati v skladu z naslednjimi roki.
      1.   Priporočilo A

                  (a)

                  Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(1) in A(2).

                  (b)

                  Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(3) in A(4).

            2.   Priporočilo B

                  (a)

                  Do 31. decembra 2021 ESMA predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila B(1).

                  (b)

                  Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil B(2), B(3) in B(4).

            3.   Priporočilo C

                  (a)

                  Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(1).

                  (b)

                  Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi klirinških članov predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(2).

            4.   Priporočilo D

                  (a)

                  Do 31. decembra 2021 pristojni organi in zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(1).

                  (b)

                  Do 31. decembra 2022 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(2).

            4.   Spremljanje in ocenjevanje

                  1.

                  Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal.

                  2.

                  Metodologija, določena v priročniku za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB (7), ki opisuje postopek za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB, se ne uporablja.

         V Frankfurtu na Majni, 25. maja 2020

               Vodja sekretariata ESRB

               v imenu splošnega odbora ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

         (2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

         (3)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

         (4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41).

         (5)  Uredba (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 glede obveznosti kliringa, uvedbe mirovanja obveznosti kliringa, zahtev glede poročanja, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracije in nadzora repozitorijev sklenjenih poslov in zahtev za repozitorije sklenjenih poslov (UL L 141, 28.5.2019, str. 42).

         (6)  Osnutek tehničnih standardov na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (ESMA/2012/600).

         (7)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, april 2016, dostopno na naslovu: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         PRILOGA I
         Obveščanje o ukrepih, sprejetih na podlagi priporočila
         1.   Podatki o naslovniku

                     Priporočilo

                     Država naslovnika

                     Institucija

                     Ime in kontaktni podatki osebe, ki odgovarja

                     Datum obvestila

               2.   Obveščanje o ukrepih

                        Priporočilo

                     Ste skladni? (da/ne/ni relevantno)

                     Opis ukrepov za zagotavljanje skladnosti

                     Utemeljitev delne skladnosti ali neskladnosti

                     Priporočilo A(1)

                     Priporočilo A(2)

                     Priporočilo A(3)

                     Priporočilo A(4)

                     Priporočilo B(1)

                     Priporočilo B(2)

                     Priporočilo B(3)

                     Priporočilo B(4)

                     Priporočilo C(1)

                     Priporočilo C(2)

                     Priporočilo D(1)

                     Priporočilo D(2)

               3.   Opombe

                     1.

                     Ta obrazec se uporablja za obveščanje na podlagi člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010.

                     2.

                     Vsak naslovnik mora izpolnjen obrazec predložiti ESRB prek sekretariata ESRB elektronsko v ustrezno mapo v sistemu DARWIN ali po elektronski pošti na naslov notifications@esrb.europa.eu. Sekretariat ESRB bo poskrbel za posredovanje obvestil v zbirni obliki Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

                     3.

                     Če se priporočilo ne uporablja, v polju „Ste skladni?“ izberite „ni relevantno“.

                     4.

                     Od naslovnikov se pričakuje, da predložijo vse ustrezne informacije in dokumentacijo v zvezi z izvajanjem priporočil, vključno z informacijami o vsebini in časovnem razporedu sprejetih ukrepov.

                     5.

                     Če je naslovnik usklajen samo delno, mora predložiti celovito obrazložitev obsega neskladnosti ter druge podrobnosti o delni usklajenosti. V obrazložitvi je treba jasno navesti ustrezne dele priporočila, s katerimi naslovniki niso usklajeni.