               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2022
            COM(2022) 616 final

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022
            {SWD(2022) 616 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                ter zlasti člena 5(2)] Uredbe,

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
                  2
                in zlasti člena 6(1) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta
                  3
               , s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost [XX] junija 2022 posodobljen.

               (2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled
                  4
               . Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je Svet sprejel 5. aprila 2022, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

               (3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen na primer v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki jim grozi tveganje za energijsko revščino. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti
                  5
               , s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

               (4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vse ali pomemben del zadevnih specifičnih priporočil za države, izdanih v ciklih semestra leta 2019 in 2020. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

               (5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020
                  6
               . Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021
                  7
                izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Povečana negotovost in močna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, najizrazitejšega dviga cen energentov doslej in nenehnih motenj v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

               (6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o programu stabilnosti za leto 2021 se fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), ki ne vključujejo začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vključujejo pa odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, glede na srednjeročno potencialno rast
                  8
               . Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih
                  9
                tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

               (7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, v katerem so predstavljene širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023, da bi države članice podprla pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepila usklajevanje politik
                  10
               . Komisija je ugotovila, da se na podlagi makroekonomskih obetov zimske napovedi iz leta 2022 prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Komisija je napovedala, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne čezmejne učinke prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Komisija se je zavezala, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko, in sicer najpozneje do konca maja 2022 v svojem pomladanskem svežnju v okviru semestra.

               (8)Kar zadeva fiskalne smernice, podane 2. marca 2022, so v priporočilih glede javnih financ za leto 2023 upoštevani poslabšanje gospodarskih obetov, povečana negotovost in nadaljnja negativna tveganja ter višja inflacija v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi se ublažil vpliv, ki ga ima dvig cen energentov, in da bi se s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi prispevalo k omejitvi inflacijskih pritiskov zaradi sekundarnih učinkov; fiskalna politika mora ostati prožna, da se lahko prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, poleg tega pa se mora razlikovati med državami glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi kar zadeva izpostavljenost krizi in pritok razseljenih oseb iz Ukrajine.

               (9)Italija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 in na podlagi smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo
                  11
               . Izplačilo obrokov je pogojeno s sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, da Italija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

               (10)Italija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 27. aprila 2022 pa tudi program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Italije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

               (11)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Italijo
                  12
                za leto 2022. V njem je ocenila napredek Italije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Italiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Italije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

               (12)Komisija je za Italijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022
                  13
               . Komisija je ugotovila, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Italija se še naprej spoprijema zlasti z ranljivostmi, povezanimi z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in nekaterih pomanjkljivosti v finančnem sektorju.

               (13)Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V njem je obravnavala proračunski položaj Italije, ker je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z merilom glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista bili izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila ustreznost predloga za začetek postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (14)Svet je 20. julija 2020 Italiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Italiji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Italije zmanjšal z 9,6 % BDP v letu 2020 na 7,2 % BDP v letu 2021. Odziv Italije na področju fiskalne politike je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021 z začasnimi nujnimi ukrepi v višini 3,5 % BDP (zmanjšanje s 4,4 % BDP v letu 2020). Ukrepi, ki jih je Italija sprejela leta 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem znižanje prispevkov za socialno varnost v revnejših regijah, podaljšanje davčnega dobropisa na dohodek iz zaposlitve in uvedbo družinskega dodatka. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država v letu 2021 znašal 150,8 % BDP.

               (15)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je ugoden za leto 2022 in nato realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP leta 2022 zrasel za 3,1 %, leta 2023 pa za 2,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,4 % v letu 2022 in 1,9 % v letu 2023, zlasti zaradi preudarnejših projekcij glede domačega povpraševanja. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,6 % BDP, v letu 2023 pa na 3,9 % BDP
                  14
               . Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. V skladu s programom se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 znižal na 147,0 %, v letu 2023 pa na 145,2 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, je v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 za leto 2022 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5,5 % BDP, za leto 2023 pa 4,3 % BDP. V primerjavi s programom stabilnosti za leto 2022 je primanjkljaj, napovedan v napovedi Komisije, za leto 2022 skoraj enak, za leto 2023 pa višji, predvsem zaradi nižje gospodarske rasti. Hkrati pomladanska napoved Komisije iz leta 2022 ne upošteva dodatnih podpornih ukrepov za leto 2022, napovedanih v programu, saj podrobnosti pred presečnim datumom niso bile na voljo. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 147,9 % v letu 2022 in 146,8 % v letu 2023. Razlika je posledica večjega primanjkljaja in nižje gospodarske rasti.

               Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP ocenjena na 0,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Italije.

               (16)Vlada je leta 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo zaradi COVID-19, zaradi česar se bodo začasni ukrepi nujne pomoči predvidoma znižali s 3,5 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki so v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2022 in postopno odpravljeni v letu 2023
                  15
               . Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za energetska podjetja. Ti ukrepi so po napovedih začasni. Če bi cene energentov ostale visoke tudi v letu 2023, pa bi se izvajanje nekaterih ukrepov lahko nadaljevalo. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije (DDV in fiksnih dajatev). Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2022 v letih 2022 in 2023 znašali 0,1 % BDP
                  16
               .

               (17)Svet je 18. junija 2021 Italiji
                  17
                priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Svet je Italiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Italiji je priporočil tudi, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

               (18)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 in ob upoštevanju informacij iz programa stabilnosti Italije za leto 2022 naj bi bila v letu 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna pri –2,7 % BDP
                  18
               . Italija namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi se povečal za 0,9 % BDP v primerjavi z letom 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke
                  19
               . Italija zato namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni prispevek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov (0,2 % BDP)
                  20
                ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Rast tekočih odhodkov odraža tudi višje odhodke za sredstva za zaposlene v javnem sektorju zaradi podaljšanja pogodb v javnem sektorju za obdobje 2019–2021, za katere bo znaten del (v višini 0,25 % BDP) evidentiran v letu 2022, dodatna sredstva pa so predvidena tudi za zdravstveni sektor (0,1 % BDP). Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevalo tudi znižanje dohodnine in regionalnega davka na proizvodne dejavnosti (0,4 % BDP). Zato Italija na podlagi sedanjih ocen Komisije ne omejuje dovolj rasti neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022.

               (19)V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2022 naj bi fiskalna naravnanost v letu 2023 ob predpostavki nespremenjenih politik znašala –1,2 % BDP
                  21
               . Italija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost, s katerimi bo financirala dodatne naložbe za podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi se v letu 2022 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke
                  22
               . Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 splošno nevtralen prispevek na splošno fiskalno naravnanost v višini –0,2 odstotne točke. To vključuje učinek postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje višjih cen energentov (0,5 % BDP). Hkrati naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi povečanje socialnih transferjev (0,4 % BDP) zaradi njihove indeksacije s stopnjo inflacije iz prejšnjega leta in dodatna proračunska sredstva za zdravstveni sektor (0,1 % BDP), ki jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Zato je na splošno nevtralni prispevek nacionalno financiranih tekočih odhodkov odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka zvišanja cen energentov, kot je trenutno načrtovano.

               (20)V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 postopoma zmanjšal na 3,3 % BDP, do leta 2025 pa na 2,8 %. Primanjkljaj sektorja država naj bi se torej do leta 2025 ponovno znižal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo zmanjšanje skupnih odhodkov za približno 3 odstotne točke BDP in zmanjšanje skupnih prihodkov za približno 2 odstotni točki BDP med letoma 2023 in 2025. V skladu s programom se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 znižal, in sicer na 143,4 % v letu 2024 in na 141,4 % v letu 2025. Na podlagi analize Komisije se tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju zdijo visoka.

               (21)V skladu s členom 19(3), točka (b), in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Te omogočajo reševanje vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Italijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta. Zlasti učinkovito in hitro izvajanje načrta lahko prinese trajne strukturne spremembe in tako trajno vpliva na italijansko gospodarstvo in družbo. Pričakuje se, da bodo številne reforme na ključnih področjih politike odpravile dolgotrajne ovire za gospodarsko rast. Načrt zlasti vsebuje reforme, namenjene spodbujanju strukturnih sprememb v delovanju javne uprave in pravosodnega sistema ter izboljšanju splošnega poslovnega okolja. Načrtovane reforme in naložbe v sektorje izobraževanja, razvoja znanj in spretnosti ter raziskav lahko dolgoročno okrepijo človeški kapital in raziskovalne zmogljivosti. Predvidene reforme trga dela in naložbe za izboljšanje zaposlitvenih možnosti, zlasti za mlade in ženske, lahko povečajo ponudbo delovne sile, zagotovijo enak dostop do znanj in spretnosti ter v končni fazi podprejo gospodarsko rast. Pričakuje se, da bodo reforme v sektorjih, kot sta promet in gospodarjenje z vodnimi viri, strukturno izboljšale gospodarsko učinkovitost, med drugim z bolj sistematično uporabo konkurenčnih postopkov za dodeljevanje naročil za storitve.

               (22)Pričakuje se, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Italije prispevalo k nadaljnjemu napredku glede zelenega in digitalnega prehoda. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Italiji, predstavljajo 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Italiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno/njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

               (23)Italija je 17. januarja 2021 Evropski komisiji predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum
                  23
                in predložila prve programe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Italija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

               (24)Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Italija spoprijema s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z davčnim sistemom. Politike za povečanje učinkovitosti davčnega sistema lahko pomagajo pri odpravljanju dolgotrajnih makroekonomskih neravnotežij. Srednjeročno in dolgoročno bi rasti prijaznejši in učinkovitejši davčni sistem prispeval k zmanjšanju visokega javnega dolga in rasti produktivnosti in podprl ustvarjanje delovnih mest, zlasti za ženske.

               (25)Davčna obremenitev dela v Italiji je visoka, za profil efektivnih mejnih davčnih stopenj za osebne dohodke pa so značilne velike prekinitve. Italija je konec leta 2021 sprejela ukrepe za reševanje teh izzivov, zlasti z uvedbo splošnega otroškega dodatka in znižanjem dohodnine. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi zmerno povečali ponudbo delovne sile, zlasti za ženske. Davčni primež stroškov dela je v primerjavi z drugimi državami članicami EU še vedno zelo visok na vseh ravneh prihodkov. Hkrati so drugi viri prihodkov, ki manj škodujejo rasti, premalo izkoriščeni, kar dopušča nadaljnje zmanjšanje davčne obremenitve dela na proračunsko nevtralen način. Katastrske vrednosti, ki so podlaga za izračun davka na nepremičnine, so večinoma zastarele. Število in obseg davčnih odhodkov, tudi za DDV, sta visoka, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za njuno racionalizacijo. Kljub razmeroma visokim prihodkom od davkov na energijo v Italiji njihova zasnova prehoda na čistejše tehnologije ne spodbuja v zadostni meri, tudi zaradi obsežne uporabe okolju škodljivih subvencij. Te različne razsežnosti so zajete v izvedbenem zakonu za davčno reformo, ki ga je vlada vložila konec leta 2021, po sprejetju pa bi ga bilo treba izvajati z zakonodajnimi uredbami.

               (26)V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad EU iz izjave iz Versaillesa je cilj načrta REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Evropske unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen se v dialogu z državami članicami opredeljujejo najprimernejši projekti, naložbe in reforme na nacionalni, regionalni in EU ravni. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

               (27)Italija je močno odvisna od uvoza energentov iz Rusije, zlasti plina, saj 43 % plina uvaža iz Rusije (nekoliko pod 44-odstotnim povprečjem EU), plin pa predstavlja 42 % njene mešanice energijskih virov. Odvisnost od Rusije za surovo nafto je manjša, in sicer 11 %, kar je manj od povprečja EU, ki znaša 26 % (nafta v mešanici energijskih virov v Italiji predstavlja 32 %)
                  24
               . Čeprav se Italija zaradi svojih velikih skladiščnih zmogljivosti in plinovodnih povezav s severno Afriko in Azerbajdžanom kratkoročno ne spoprijema z večjimi težavami pri zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, bi ruska invazija Ukrajine lahko pomenila srednje- in dolgoročne izzive. Italija ima možnost odpraviti ozka grla za povečanje zmogljivosti prenosa energije tako znotraj države kot s sosednjimi državami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Italija svojo mešanico energijskih virov trenutno diverzificira s povečevanjem deleža obnovljivih virov energije, zlasti s sončno energijo, vetrom, vodikom in trajnostnim biometanom. Vendar je tudi glede na morebitne izzive, ki izhajajo iz trenutnih geopolitičnih razmer, mogoče pospešiti in povečati uvajanje obnovljivih virov energije, kot je določeno v nacionalnem energetskem podnebnem načrtu. Italija ima možnost, da še naprej sprejema ukrepe za lažje izdajanje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega cilji Italije glede energijske učinkovitosti morda ne bodo zadostovali za reševanje teh izzivov ali za izpolnitev ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“. Strategija energijske učinkovitosti za gradbeni sektor se večinoma opira na začasne ukrepe in bi jo morala dopolnjevati srednje- in dolgoročna strategija, vključno z odločnejšimi ukrepi za energijsko učinkovitost v podjetjih, zlasti v industriji. Poleg tega je treba pospešiti razogljičenje prometnega sektorja, vključno s pospeševanjem uvajanja polnilnih postaj za električna vozila ter spodbujanjem ključnih projektov na področju železnic, kolesarjenja in javnega prevoza. Da bi bila Italija v skladu s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

               (28)Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Italija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Italija uporabi tudi sredstva Evropskega socialnega sklada plus, da bi izboljšala zaposlitvene možnosti in okrepila socialno kohezijo.

               (29)Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje
                  25
                pa je izraženo v priporočilu 1 spodaj.

               (30)Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja. Za Italijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 spodaj.

               (31)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih (1) in (2) spodaj. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila za euroobmočje, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila za euroobmočje. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom in dolgotrajno šibko dinamiko produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in v bančnem sektorju –

               PRIPOROČA, da Italija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

               1.v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejevanjem rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki bi jih najbolj prizadel dvig cen energije, ter osebam, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi sedanjo porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energijsko varnost, tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost, načrta RePowerEU in drugih sredstev EU; v obdobju po letu 2023 izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev ter zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; za nadaljnje zmanjšanje davkov na delo in povečanje učinkovitosti sistema sprejme in ustrezno izvaja izvedbeni zakon o davčni reformi, zlasti s pregledom efektivnih mejnih davčnih stopenj, uskladitvijo katastrskih vrednosti s sedanjimi tržnimi vrednostmi, racionalizacijo in zmanjšanjem davčnih odhodkov, tudi za DDV, in okolju škodljivih subvencij ob hkratnem zagotavljanju pravičnosti ter z zmanjšanjem zapletenosti davčnega zakonika;

               2.nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

               3.zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz energije; premaga ozka grla za povečanje zmogljivosti notranjega prenosa plina, razvija elektroenergetske povezave, pospeši uvajanje dodatnih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov ter sprejme ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in spodbujanje trajnostne mobilnosti.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

                     (4)

                        Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

                     (5)

                        Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

                     (6)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (7)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (8)

                        Ocene fiskalne naravnanosti in njenih postavk v tem priporočilu so ocene Komisije, ki izhajajo iz predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije iz leta 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

                     (9)

                        Niso financirani z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

                     (10)

                        Sporočilo Komisije Svetu: Smernice za fiskalno politiko za leto 2023, Bruselj (COM(2022) 85 final z dne 2. marca 2022).

                     (11)

                        Izvedbeni sklep Sveta z dne 13. julija 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo (ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2)

                     (12)

                        SWD(2022) 616 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 635 final.

                     (14)

                        Ocene v tej uvodni izjavi temeljijo na podrobnih proračunskih projekcijah, ki jih je Italija predložila skupaj s programom stabilnosti za leto 2022. Razen splošnih številk za javnofinančni primanjkljaj in dolg projekcije, ki jih je predložila Italija, ne upoštevajo fiskalnega svežnja, napovedanega za maj 2022. Ta sveženj, sprejet 2. maja 2022, je vključeval dodatne podporne ukrepe v letu 2022 in več sredstev za nacionalno financirane naložbene projekte v letu 2022 in prihodnjih letih.

                     (15)

                        Podatki se nanašajo na raven letnih proračunskih stroškov ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

                     (16)

                        Skupno število razseljenih oseb iz Ukrajine v EU naj bi do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, relativnega števila prebivalstva države članice, ki jih sprejema, in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po EU marca 2022. Ocena proračunskih stroškov na osebo je opravljena na podlagi mikrosimulacijskega modela EUROMOD, ki ga je razvilo Skupno raziskovalno središče Komisije, pri čemer se upoštevajo denarni transferji, do katerih so te osebe lahko upravičene, in prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

                     (17)

                        Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2022, str. 53).

                     (18)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (19)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP. To je mogoče pojasniti z nepovratnimi sredstvi vlade za naložbe, ki se financirajo tudi s posojili v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ter z dodatnimi rezervacijami za vladna jamstva za MSP.

                     (20)

                        Leta 2021 so v Italiji že veljali ukrepi za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki so znašali 0,3 % BDP. Ti ukrepi so zajemali predvsem znižanje fiksnih dajatev in stopenj DDV za račune za električno energijo in zemeljski plin ter povečanje socialnega dodatka za račune za električno energijo in zemeljski plin.

                     (21)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (22)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

                     (23)

                        Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

                     (24)

                        Eurostat (2020), delež uvoza iz Rusije glede na skupni uvoz zemeljskega plina, surove nafte. Za povprečje EU-27 skupni uvoz pomeni uvoz iz držav zunaj EU-27. Skupni uvoz Italije vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

                     (25)

                        V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.


               EVROPSKA KOMISIJA
            Bruselj, 23.5.2022
            COM(2022) 614 final

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA
            v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022
            {SWD(2022) 614 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Priporočilo

               PRIPOROČILO SVETA

               v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022

               SVET EVROPSKE UNIJE –

               ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
                  1
                ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

               ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

               ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

               ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

               ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

               ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

               ob upoštevanju naslednjega:

               (1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta
                  2
               , s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost [XX]. junija 2022 posodobljen.

               (2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled
                  3
               . Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

               (3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je na primer opazen v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti
                  4
               , s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Madžarski se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

               (4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za izpolnjevanje prednostnih nalog politike v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del navedenih priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

               (5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020
                  5
               . Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021
                  6
                izrazila mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordnih povišanj cen energentov in nenehnih motenj v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

               (6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o konvergenčnem programu za leto 2021 se fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), ki ne vključujejo začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vključujejo pa odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, glede na srednjeročno potencialno rast
                  7
               . Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih
                  8
                tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

               (7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo s splošnimi smernicami za fiskalno politiko za leto 2023, da bi državam članicam pomagala pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter tako okrepila usklajevanje politik
                  9
               . Navedla je, da se na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 zdi, da je prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 ustrezen, ter da se je hkrati pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Sporočila je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Komisija se je zavezala, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko, najpozneje v pomladanskem svežnju v okviru semestra konec maja 2022.

               (8)Kar zadeva fiskalne smernice, zagotovljene 2. marca 2022, priporočila glede javnih financ za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na to ozadje je treba s fiskalnim odzivom razširiti javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost ter ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi se s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi ublažil učinek zvišanja cen energentov in pomagalo omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov; fiskalna politika mora ostati prožna, da se bo lahko prilagodila hitro spreminjajočim se razmeram, ter se mora razlikovati med državami glede na njihov fiskalni položaj in gospodarske razmere, tudi v zvezi z izpostavljenostjo krizi in pritoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

               (9)Madžarska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

               (10)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Madžarsko za leto 2022
                  10
               . V njem je ocenila napredek Madžarske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021. V njem je bil ocenjen tudi napredek Madžarske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

               (11)Madžarska je 29. aprila 2022 v roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila konvergenčni program za leto 2022.

               (12)Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V poročilu je obravnavala proračunski položaj Madžarske, saj je primanjkljaj sektorja država leta 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila možnost začetka postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (13)Svet je 20. julija 2020 Madžarski priporočil, naj v letih 2020 in 2021 v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Po podatkih, ki jih je potrdil Eurostat, se je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Madžarske zmanjšal s 7,8 % BDP leta 2020 na 6,8 % leta 2021. Odziv fiskalne politike na Madžarskem je podprl okrevanje gospodarstva leta 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,0 % BDP leta 2020 na 0,8 % leta 2021. Ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela v letu 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, pa niso bili začasni oziroma jih niso spremljali izravnalni ukrepi, zajemali pa so predvsem znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost, odpravo dajatve za usposabljanje, oprostitev plačila dohodnine za zaposlene, mlajše od 25 let, ponovno uvedbo 13. mesečnega izplačila pokojnine in povišanje plač zdravnikov. Po podatkih, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država leta 2021 znašal 76,8 % BDP.

               (14)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden. Po napovedih vlade se bo realni BDP leta 2022 povečal za 4,3 %, leta 2023 pa za 4,1 %. Za primerjavo, Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022 predvidela nižjo stopnjo realne rasti BDP, in sicer 3,6-odstotno leta 2022 in 2,6-odstotno leta 2023, predvsem zaradi predpostavke o trajnejšem makroekonomskem učinku vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Komisija je v napovedi predvidela šibkejšo rast zasebne potrošnje, zlasti leta 2023, in manjšo rast naložb v letih 2022 in 2023. Vlada v skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 4,9 % BDP, leta 2023 pa na 3,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem nadaljevanje dinamične rasti nominalnega BDP. Glede na program naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP leta 2022 zmanjšal na 76,1 %, leta 2023 pa na 73,8 %. Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022, ki temelji na ukrepih politike, znanih na presečni datum napovedi, predvidela, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2022 znašal 6,0 % BDP, leta 2023 pa 4,9 % BDP. To presega primanjkljaj, predviden v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi predvidenih manj ugodnih makroekonomskih obetov, zlasti za leto 2023, in višje rasti odhodkov, ki vključuje kapitalske injekcije za komunalna podjetja v višini 1,1 % BDP leta 2022 in dodatnih 0,7 % leta 2023. Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022 predvidela večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, ki naj bi leta 2022 znašal 76,4 %, leta 2023 pa 76,1 %. Razlika je posledica večjega primarnega salda in manj ugodne dinamike nominalnega BDP.

               Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP ocenjena na 3,2 %. Vendar ta ocena ne vključuje učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast Madžarske.

               (15)Vlada je leta 2022 postopoma odpravila ukrepe, sprejete v odziv na krizo zaradi COVID-19, zato naj bi se začasni nujni podporni ukrepi zmanjšali z 0,8 % BDP leta 2021 na 0,0 % BDP leta 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za obravnavo gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki bodo po ocenah pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022 znašali 1,2 % BDP leta 2022 in 0,7 % BDP leta 2023
                  11
               . Ti ukrepi zajemajo nadomestila, ki jih je vlada zagotovila komunalnim podjetjem s kapitalskimi transferji za pričakovane izgube zaradi reguliranih cen energentov, začasno znižanje trošarin za goriva in nadomestila za majhne bencinske črpalke. Sporočeno je bilo, da so vsi ukrepi, razen trajnih zgornjih meja maloprodajnih cen plina in električne energije, začasni. Če pa bi bile cene energentov visoke tudi v letu 2023, bi se lahko nekateri od njih nadaljevali. Nekateri ukrepi, zlasti splošne zgornje meje maloprodajnih cen energentov in znižanje trošarin, po naravi niso ciljno usmerjeni. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 znašali 0,2 % BDP leta 2022 in 0,3 % BDP leta 2023
                  12
               .

               (16)Svet je 18. junija 2021 Madžarski priporočil, naj v letu 2022
                  13
                ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, ter ohrani nacionalno financirane naložbe. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti, kadar gospodarske razmere to omogočajo.

               (17)Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022, vključno s podatki, vključenimi v konvergenčni program Madžarske za leto 2022, naj bi bila fiskalna naravnanost leta 2022 na splošno nevtralna pri –0,1 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost
                  14
               . Madžarska namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitiven prispevek odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi se zaradi pričakovane upočasnitve črpanja sredstev EU zmanjšal za 1,0 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021
                  15
               . Nacionalno financirane naložbe naj bi leta 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke
                  16
               . Zato Madžarska namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) leta 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). K rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) prispeva tudi več diskrecijskih ukrepov, kot so ponovna uvedba 13. mesečnega izplačila pokojnine, nadomestila za uslužbence organov kazenskega pregona in vojaške častnike ter znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost in dajatev za usposabljanje.

               (18)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi fiskalna naravnanost ob predpostavki, da spremembe politike ne bo
                  17
               , leta 2023 znašala 1,9 % BDP. Madžarska naj bi leta 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi se leta 2023 povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi leta 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke
                  18
               . Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) leta 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,9 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energentov (0,1 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

               (19)Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država leta 2024 postopoma zmanjšal na 2,5 % BDP, leta 2025 pa na 1,5 % BDP. Zato naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2024 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 70,4 % leta 2024 in na 66,9 % leta 2025. Na podlagi analize Komisije se zdi, da so tveganja za srednjeročno vzdržnost dolga srednja.

               (20)Vpliv staranja prebivalstva in povečanje javnega dolga med krizo zaradi COVID-19 bosta okrepila izzive v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ na Madžarskem. Po napovedih se bodo odhodki za pokojnine precej povišali, in sicer s približno 8 % BDP leta 2019 na več kot 12 % BDP leta 2070. Kazalniki vzdržnosti javnih financ nakazujejo na srednja tveganja za srednjeročno vzdržnost in visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost. Nedavni ukrepi politike s povečanjem dolgoročnih pokojninskih obveznosti vlade krepijo izziv v zvezi z vzdržnostjo. Zaradi 13. mesečnega izplačila pokojnine, ki je bilo ponovno uvedeno v letih 2021 in 2022, se bodo odhodki za pokojnine predvidoma povišali. Po napovedih se bodo zaradi sprememb davčnega in pokojninskega sistema v zadnjem desetletju odhodki za pokojnine upokojencev z visokimi dohodki povišali, neenakosti med upokojenci pa povečale. Navedeni ukrepi vključujejo odpravo zgornje meje za pokojninsko osnovo in pokojnine ter uvedbo pavšalne dohodnine za povišanje pokojninske osnove oseb z visokimi dohodki. Minimalna pokojnina se od leta 2008 uradno ni spremenila, kar vpliva na položaj oseb z zaposlitveno zgodovino s prekinitvami in nizkimi povprečnimi zaslužki v delovni dobi.

               (21)Madžarska je predložila programske dokumente kohezijske politike
                  19
                – 30. decembra 2021 je predložila partnerski sporazum, 26. januarja 2022 pa program za gospodarski razvoj in inovacije plus [dodati druge OP, če so bili predloženi do objave pomladanskega svežnja]. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Madžarska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

               (22)Na splošno je trg dela na Madžarskem v dobrem stanju, vendar še naprej obstajajo izzivi v zvezi z nizko stopnjo delovne aktivnosti žensk in prikrajšanih skupin. Matere z mladimi otroki so praviloma dolgo odsotne z dela, deloma zaradi pomanjkanja ustanov za varstvo otrok, mlajših od treh let. Zaradi namenskih programov se število ustanov za otroško varstvo postopoma povečuje, vendar se te ustanove spopadajo s pomanjkanjem osebja. Obstajajo precejšnje možnosti za povišanje stopnje delovne aktivnosti nekaterih prikrajšanih skupin, kot so nizko usposobljene osebe, dolgotrajno brezposelni, invalidi in Romi. Te skupine bi se lahko bolje mobilizirale, če bi se jim zagotovili znanje in spretnosti ter dejavna pomoč pri iskanju zaposlitve. Pomoč pri iskanju zaposlitve je omejena in samo polovica registriranih brezposelnih prejema finančna nadomestila. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je med najkrajšimi v EU. Brezposelnost je največja v manj razvitih regijah in na podeželju.

               (23)Tveganje revščine se je znatno zmanjšalo, vendar si številni ljudje še vedno ne morejo privoščiti osnovnih potrebščin. Stopnji materialne in socialne prikrajšanosti sta še naprej med najvišjimi v EU, zlasti med otroki. Revščina in socialna izključenost sta največji v specifičnih skupinah in na specifičnih območjih. Pri Romih so stopnje revščine tri- do štirikrat višje, kar je povezano z bolj omejenim dostopom do trga dela in javnih storitev. V zadnjem desetletju je socialna varovalna mreža za družine brez stabilne zaposlitve oslabila, vrzel revščine pa se je v zadnjem času povečala. Za davčni sistem je značilna nesorazmerna obremenitev delavcev z nižjimi dohodki. Družine z nizkimi dohodki so poleg tega manj pogosto upravičene do davčne olajšave za dohodek na otroka. Njihovi glavni viri dohodka, kot so plača za javna dela, minimalni dohodek in družinski dodatki, se niso razvijali v skladu z življenjskimi stroški. Regulirane cene za stanovanjsko energijo se niso spremenile, zaradi česar so bila gospodinjstva deloma zaščitena pred nedavno rastjo cen primarnih proizvodov. To pa ne pomaga revnim gospodinjstvom na podeželju, ki za ogrevanje uporabljajo trdna goriva. Naraščajoče cene stanovanjskih nepremičnin pomenijo dodaten izziv za družine z nizkimi dohodki, ki se srečujejo s težavami pri dostopu do shem podpore za javna stanovanja. Poleg tega so socialna stanovanja postala redka in so pogosto v slabem stanju.

               (24)Rezultati izobraževanja na Madžarskem so pod povprečjem EU. Osnovna znanja in spretnosti otrok do 15. leta starosti so precej pod povprečjem EU in regionalnimi povprečji, v zadnjem desetletju pa so se še zmanjšala. V nasprotju z evropskimi trendi se je zgodnje opuščanje šolanja v zadnjem desetletju povečalo, pri čemer je povezana stopnja leta 2021 znašala 12,0 %, povprečje EU pa 9,7 %. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja je višja v najmanj razvitih okrajih, med Romi pa je šestkrat višja kot med drugimi prebivalci. Delež oseb, starih 25–34 let, s terciarno izobrazbo se je od leta 2010 povečal, vendar je še naprej med najmanjšimi v EU. Udeležba v izobraževanju odraslih je malo večja od polovice povprečja EU. Digitalnih spretnosti in znanj primanjkuje, zlasti med revnimi. V najnižjih dveh dohodkovnih kvartilih ima vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja samo 13 % oziroma 18 % Madžarov, ta deleža pa sta med najmanjšimi v EU. Prikrajšani dijaki imajo majhne možnosti za vključitev v visokošolsko izobraževanje. Neenakost na področju izobraževanja zmanjšuje možnost za socialno mobilnost. Nizka učinkovitost in pomanjkanje pravičnosti v šolskem sistemu sta verjetno povezana z nizko stopnjo avtonomije učnega načrta, pomanjkanjem socialno-ekonomske raznolikosti v šolah in nizkimi plačami učiteljev. Pomanjkanje učiteljev je čedalje večja težava. Čeprav zbirni kazalniki, kot je razmerje med učitelji in učenci, ne nakazujejo na akutna pomanjkanja, podrobnejša analiza razkriva pomanjkanja za posamezne predmete, kot so matematika, znanost in tuji jeziki. Pomanjkanje učiteljev je povezano tudi z razdrobljenostjo šolskega sistema, saj ima polovica vseh osnovnih in nižjih sekundarnih šol manj kot 150 učencev. Pomanjkanje kvalificiranih učiteljev je praviloma posebej velika težava v šolah z velikim deležem prikrajšanih učencev. Več kot polovica diplomantov programov pedagoškega izobraževanja se zaradi velike delovne obremenitve in nizkih plač učiteljev, zlasti na začetku poklicne poti, odloči za drug poklic. Poleg tega imajo ravnatelji šol zaradi centraliziranega upravljanja šol omejeno avtonomijo in orodja za izboljšanje kakovosti poučevanja.

               (25)Rezultati na področju zdravja zaostajajo za rezultati v večini drugih držav članic, kar odraža nezdrav način življenja in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Razširjenost kajenja, motenj zaradi uživanja alkohola in debelosti je med najvišjimi v Uniji. Madžari so v Uniji med najbolj izpostavljenimi prezgodnji smrti zaradi slabe kakovosti zraka. Število smrti, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, je med najvišjimi v Uniji, deloma zaradi neustreznih presejalnih testov in upravljanja primarnega zdravstva. Zaradi precejšnjega pomanjkanja zdravstvenega osebja, zlasti splošnih zdravnikov in medicinskih sester, pri dostopu do kakovostne oskrbe obstajajo znatne socialno-ekonomske razlike. Mreža bolnišnic je razdrobljena in vključuje veliko število bolnišničnih postelj. Madžarski pacienti preživijo največ časa v bolnišnicah po vsej EU, saj se v primerjavi z EU na Madžarskem še vedno izvaja malo ambulantnih operacij. Nedavne reforme so spodbudile sodelovanje splošnih zdravnikov, s čimer bi se izboljšalo opravljanje storitev. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za odpravo nagradnih plačil in obravnavo pomanjkanja zdravnikov.

               (26)Pomanjkljivi neodvisni nadzorni mehanizmi ter tesne medsebojne povezave med politiko in nekaterimi podjetji spodbujajo korupcijo. Kadar se pojavijo resne obtožbe, sistematično ni odločnega ukrepanja, da bi se preiskali in preganjali primeri korupcije, v katere so vpleteni visoki uradniki ali osebe iz njihovega neposrednega kroga. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Vse manjše možnosti državljanskega nadzora ob omejitvah svobode medijev, sovražno okolje za organizacije civilne družbe ter ponavljajoči se izzivi pri uporabi pravil o preglednosti in dostopu do javnih informacij dodatno slabijo protikorupcijski okvir. Vlada je decembra 2021 odložila izvajanje večine ukrepov iz protikorupcijske strategije za obdobje 2020–2022
                  20
               .

               (27)Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so bistvenega pomena za privabljanje podjetij in omogočanje gospodarske rasti. Skrbi zaradi neodvisnosti sodstva še niso odpravljene. Državni sodni svet se še vedno srečuje s težavami pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika državnega urada za sodstvo. Pravila o izvolitvi predsednika vrhovnega sodišča ustvarjajo tveganja političnega vpliva na najvišje sodišče v državi. Zaradi nepreglednosti sistema dodeljevanja zadev stranke ne morejo preveriti, ali je bila uporabljena neupravičena diskrecijska pravica. Pojavila so se vprašanja v zvezi z vlogo ustavnega sodišča, katerega člane izbere parlament brez sodelovanja sodstva, pri nadzoru nad sodbami splošnih sodišč.

               (28)Madžarska dosega slabe rezultate med državami članicami v zvezi s socialnim dialogom, sodelovanjem deležnikov pri razvoju primarne zakonodaje, posvetovanjem s socialnimi partnerji, civilno družbo in uporabo instrumentov, ki temeljijo na dokazih. Nacionalna pravila o obveznem javnem posvetovanju o osnutkih pravnih aktov in njihovih ocenah učinka se sistematično ne upoštevajo. Število zakonov, v zvezi s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, se je v zadnjih letih precej zmanjšalo.

               (29)Uvedeni so bili ukrepi za dodatno izboljšanje davčnega sistema, vendar nekateri izzivi ostajajo. Davčna obremenitev dela se je zmanjšala, a ostaja visoka za osebe z nizkimi dohodki. Zaradi področnih davkov in velikega števila malih davkov je davčni sistem zapleten, stroški izpolnjevanja obveznosti pa so visoki, zlasti za manjša podjetja.

               (30)Regulativne ovire in vpletenost države na proizvodnih trgih ovirajo izbor učinkovitih podjetij in omejujejo konkurenco. Ad hoc izvzetja poslov iz nadzora konkurence ovirajo delovanje trga in zavirajo naložbe. Dodaten problem je nepredvidljivost pravnega okvira, zlasti v sektorju maloprodaje, ki se v zadnjih letih sooča s pogostimi spremembami predpisov. Predpisi in davki lahko preprečujejo rast podjetij, zlasti v maloprodajnem sektorju in sektorju komunalnih storitev. Tudi regulacija poklicev ostaja restriktivna. Počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti lahko ovirajo prestrukturiranje podjetij v težavah. Trg javnih naročil je še vedno ranljiv za protikonkurenčne prakse. Delež naročil, oddanih v okviru postopkov, v katerih je sodeloval samo en ponudnik, ostaja med največjimi v EU. V odziv na ugotovitve zaporednih revizij Komisije na področju upravljanja sredstev EU, v katerih so bile ugotovljene resne sistemske pomanjkljivosti in nepravilnosti, zlasti v zvezi z uporabo okvirnih sporazumov, so organi izboljšali nadzor nad pravilnostjo javnega naročanja. V praksi se bo pokazalo, ali so bile vse predhodno ugotovljene pomanjkljivosti v celoti odpravljene. Pred kratkim so se pojavila nova tveganja z očitno izključitvijo skladov javnega interesa iz pravil o javnem naročanju. Vlada si je februarja 2021 določila ambiciozen cilj, da bo delež postopkov za oddajo javnega naročila z eno samo ponudbo zmanjšala na manj kot 15 %, vendar ni določila fiksnega časovnega načrta.

               (31)Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo je še vedno v zgodnji fazi. Polovica ozemlja Madžarske je precej izpostavljena tveganjem zaradi podnebnih sprememb, vključno s sušami in poplavami. To ustvarja potrebo po trajnostnih rešitvah za prilagajanje podnebnim spremembam, predvsem s sonaravnim zadrževanjem vode, med drugim z obnavljanjem naravne hidrologije, prilagoditvijo kmetijskih praks ter pozornim spremljanjem odvzemov podzemne in površinske vode za namakanje. Kakovost zraka in vode je še naprej zaskrbljujoča. Glavni viri onesnaževanja zraka so sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Velik del omrežja za oskrbo s pitno vodo je v slabem stanju, regulativno okolje pa ustvarja ovire za naložbe. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito, ekonomski instrumenti pa niso zadostni za reševanje okoljskih izzivov. Vlada je reorganizirala ravnanje z odpadki v več fazah. Spremembe so omejile konkurenco v sektorju, stranski učinek pa je bilo zmanjšanje učinkovitosti in znižanje stopenj recikliranja. Sektorji, ki se bodo zaradi zelenega prehoda verjetno skrčili ali preoblikovali, zagotavljajo zaposlitev za skoraj 4 % vseh delavcev, ta skupina pa bi še posebej potrebovala izpopolnjevanje in preusposabljanje. Pomanjkanje delovne sile v energetskem sektorju bi lahko oviralo prehod na podnebno nevtralnost.

               (32)Za prometno infrastrukturo je značilno gosto avtocestno in elektrificirano železniško omrežje. Na Madžarskem so se močno povečale emisije iz prometnega sektorja, ki hitro postaja sektor z največ emisijami. Madžarska je ena od najbolj prometno obremenjenih držav članic z naraščajočim številom izgubljenih ur na voznika na mestnih območjih. Delež novih registracij brezemisijskih osebnih vozil in število polnilnih mest se stalno povečujeta. Čeprav ustrezni kazalniki kažejo, da je Madžarska na vodilnem mestu med primerljivimi državami v regiji, je še vedno pod povprečjem EU.

               (33)Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska se uvršča med države, ki so na področju inovacij v vzponu. Poraba za raziskave in razvoj se povečuje in je leta 2020 dosegla 1,61 % BDP. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Delež prebivalstva s terciarno izobrazbo je med najmanjšimi v EU. Zaradi nedavnega izvzetja mladih delavcev iz obveznosti plačevanja dohodnine in drugih strukturnih sprememb, ki ovirajo akademsko svobodo, se zmanjšuje privlačnost visokošolskega izobraževanja. Digitalne spretnosti in znanja ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem Unije.

               (34)V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad EU iz izjave iz Versaillesa je cilj načrta REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Evropske unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen se v dialogu z državami članicami opredeljujejo najprimernejši projekti, naložbe in reforme na nacionalni, regionalni in EU ravni. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

               (35)Energetski sektor Madžarske je močno odvisen od fosilnih goriv iz Rusije. Po podatkih iz leta 2020
                  21
                Madžarska uvaža skoraj ves zemeljski plin iz Rusije (95 % v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 44 %). Tudi odvisnost od Rusije za nafto je nad povprečjem EU (61 % v primerjavi s 26 %), za premog pa je pod njim (22 % v primerjavi s 54 %). Delež zemeljskega plina v mešanici energijskih virov je večji od povprečja EU (35 % v primerjavi s 24 %), deleža nafte in premoga pa sta manjša (30 % v primerjavi s 33 % oziroma 7 % v primerjavi z 11 %). Delež obnovljivih virov energije pri bruto porabi končne energije znaša 13,9 % in je eden najmanjših v EU. Madžarska se namerava bolj opreti na sončno energijo, še vedno pa premalo izkorišča potencial vetrne in geotermalne energije. Potrebne so naložbe v omrežje električne energije, na primer za pametne števce, sheme proizvajalcev-odjemalcev, energetske skupnosti in dinamično oblikovanje cen za vključevanje več energije iz obnovljivih virov. Poleg tega bi se lahko poenostavili postopki izdaje dovoljenj za postavljanje obratov na obnovljive vire energije. Regionalne plinske povezave bi lahko omogočile diverzifikacijo uvoza. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Za zmanjšanje odvisnosti so na voljo velike možnosti za izboljšanje energijske učinkovitosti v sektorju stanovanjskih stavb. Uporaba strožjih okoljskih standardov za nova stanovanja je bila preložena za 18 mesecev do junija 2022. Sedanji program prenove stanovanjskih stavb ni osredotočen na energijsko učinkovitost in v praksi izključuje najranljivejše družine. Enotno nizke regulirane cene energentov ne glede na dohodke gospodinjstva ali raven porabe povečujejo neenakosti in ne ustvarjajo spodbud za varčevanje z energijo. Za uskladitev Madžarske s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno povečati ambicije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje deleža obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti.

               (36)Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Madžarska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko uporabi Evropski socialni sklad plus, da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

               (37)Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje pa je izraženo v priporočilu 1 spodaj –

               PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

               1.v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost, načrta RePowerEU in drugih sredstev EU; v obdobju po letu 2023 izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izboljša dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema in hkrati ohrani njegovo ustreznost, zlasti z obravnavanjem dohodkovnih neenakosti;

               2.hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

               3.nadaljuje vključevanje najranljivejših skupin na trg dela, zlasti z izpopolnjevanjem, ter podaljša obdobje prejemanja denarnih nadomestil za brezposelnost; izboljša ustreznost socialne pomoči ter zagotovi dostop do bistvenih storitev in ustreznih stanovanj za vse; izboljša rezultate izobraževanja in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v kakovostnem rednem izobraževanju; izboljša dostop do kakovostnih storitev preventivnega in primarnega zdravstvenega varstva;

               4.okrepi protikorupcijski okvir, med drugim z izboljšanjem prizadevanj za pregon in dostopa do javnih informacij, ter okrepi neodvisnost sodstva; izboljša kakovost in preglednost postopka odločanja z učinkovitim socialnim dialogom, sodelovanjem z drugimi deležniki in rednimi ocenami učinka; nadaljuje s poenostavitvijo davčnega sistema; izboljša regulativno predvidljivost in konkurenco v terciarnem sektorju, zlasti v maloprodajnem sektorju in sektorju komunalnih storitev, ter pri poslih sistematično uporablja nadzor konkurence; izboljša konkurenco na področju javnih naročil;

               5.spodbuja reforme in naložbe v trajnostno gospodarjenje z vodo, ravnanje z odpadki in krožnost gospodarstva, digitalizacijo podjetij, zelene in digitalne spretnosti in znanja ter raziskave in inovacije;

               6.zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti z racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj in nadgradnjo infrastrukture za električno energijo; diverzificira uvoz fosilnih goriv, zlasti z okrepitvijo medsebojnih povezav z drugimi državami; zmanjša odvisnost od fosilnih goriv v stavbnem sektorju in prometu z okrepitvijo prizadevanj v zvezi z ukrepi za energijsko učinkovitost za vse, zlasti v stanovanjskih hišah, in elektrifikacijo prometa.

               V Bruslju,

                     Za Svet

                     predsednik

                     (1)

                        UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

                     (3)

                        Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

                     (4)

                        Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

                     (5)

                        Sporočilo Komisije Svetu o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru
                     Pakta za stabilnost in rast, Bruselj (COM(2020) 123 final z dne 20. marca 2020).

                     (6)

                        Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike, Bruselj (COM(2021) 105 final z dne 3. marca 2021).

                     (7)

                        Ocene fiskalne naravnanosti in njenih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije iz leta 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

                     (8)

                        Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU.

                     (9)

                        Sporočilo Komisije Svetu: Smernice za fiskalno politiko za leto 2023, Bruselj (COM(2022) 85 final z dne 2. marca 2022).

                     (10)

                        SWD(2022) 614 final.

                     (11)

                        Ti podatki izražajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni leta 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki, po potrebi pa tudi ukrepov za naložbe v osnovna sredstva.

                     (12)

                        Po predvidevanjih bo skupno število razseljenih oseb iz Ukrajine v EU do konca leta 2022 postopoma doseglo šest milijonov, ocena njihove geografske porazdelitve pa temelji na velikosti obstoječe diaspore, relativnem prebivalstvu države članice prejemnice in dejanski porazdelitvi razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej EU marca 2022. V zvezi s proračunskimi stroški na osebo ocene temeljijo na mikrosimulacijskem modelu EUROMOD Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo denarni transferji, do katerih so lahko ljudje upravičeni, ter dajatve v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

                     (13)

                        Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 78).

                     (14)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (15)

                        To so projekcije Komisije. Komisija še ni ocenila načrt za okrevanje in odpornost Madžarske.

                     (16)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke GDP, predvsem zaradi fiskalnega učinka dokapitalizacij komunalnih podjetij.

                     (17)

                        Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

                     (18)

                        Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke GDP, predvsem zaradi postopnega odpravljanja subvencij za prenovo za družine in manjših ocenjenih dokapitalizacij komunalnih podjetij kot leta 2022.

                     (19)

                        Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (PE/47/2021/INIT) (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

                     (20)

                        Komisija je 27. aprila Madžarski poslala uradno obvestilo v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

                     (21)

                        Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Madžarsko celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov. Opozoriti je treba, da je Madžarska po eni strani zelo odvisna od uvoza plina iz Rusije, po drugi strani pa pomembno količino plina izvaža v sosednje države. Zato je njena odvisnost od plina za domačo potrošnjo verjetno manjša kot nakazujejo sporočeni podatki, čeprav je še vedno precejšnja.